ЗАКОН за териториално и селищно устройство

Обн., ДВ, бр. 29 от 10.04.1973 г., в сила от 1.06.1973 г., попр., бр. 32 от 20.04.1973 г., изм. и доп., бр. 87 от 8.11.1974 г., в сила от 1.12.1974 г., бр. 3 от 11.01.1977 г., изм. и доп., бр. 102 от 30.12.1977 г., в сила от 1.01.1978 г.
кн. 3/91 г., стр. 77 том III/91 г., стр. 101
т. 12, р. 2, № 131

	Глава първа
	ОСНОВНИ РАЗПОРЕДБИ
	Чл. 1.  (Доп. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Територията на страната, селищните системи и населените места се устройват съгласно този закон с цел да се създават най-благоприятни условия за живеене, труд и отдих на населението в съответствие с материалните и духовните изисквания на развитото социалистическо общество.
	Чл. 2.  (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Населени места по смисъла на този закон са градовете и селата, както и промишлените, курортните и туристическите комплекси и другите селищни образувания в строителни граници, установени с общите и подробните градоустройствени планове.  При липса на общ или подробен градоустройствен план строителните граници на населените места се определят с околовръстен полигон съгласно с правилника за приложение на този закон.
	Чл. 3.  (1) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Съветът по териториално и селищно устройство при Министерския съвет в рамките на предоставената му компетентност от Народното събрание, Държавния съвет и Министерския съвет провежда държавната политика в областта на териториалното и селищно устройство на Народна република България и приема решения, които са задължителни за държавните органи и за стопанските и обществените организации.
	(2) (Предишна ал. 1, изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Комитетът по архитектура и благоустройство при Министерския съвет упражнява ръководство и контрол по цялостната дейност във връзка с устройството на територията на страната, на селищните системи и на населените места.  Заповедите и нарежданията на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство, издадени въз основа на този закон в рамките на неговата компетентност, са задължителни за държавните органи, стопанските и обществените организации и гражданите, за които се отнасят.
	(3) (Отм., предишна ал. 2 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При Комитета по архитектура и благоустройство има Върховен съвет за архитектура и благоустройство, който е съвещателен държавно-обществен орган.  Той дава насоки и препоръки по общата политика и дейностите по този закон в областите, ръководени от комитета.  Утвърдените от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство решения на Върховния съвет за архитектура и благоустройство са задължителни.
	Чл. 4.  (1) Местни органи на териториалното и селищното устройство са народните съвети.
	(2) Помощни държавно-обществени органи по изпълнение на задачите по този закон са съветите за архитектура и благоустройство при окръжните и при някои градски народни съвети, определени с правилника за приложението на този закон.  Утвърдените от председателя на изпълнителния комитет на съответния народен съвет в рамките на неговата компетентност решения на Съвета за архитектура и благоустройство са задължителни за държавните органи, стопанските и обществените организации и гражданите, за които се отнасят.
	Глава втора
	ТЕРИТОРИАЛНОУСТРОЙСТВЕНИ ПЛАНОВЕ
	Раздел I
	Общи положения
	Чл. 5.  (1) Територията на страната се устройва въз основа на:
	1) единен териториалноустройствен план на Народна република България;
	2) общодържавни териториалноустройствени планове;
	3) (изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) районни териториалноустройствени планове - за територията на отделни райони или отделни териториални единици (групи от окръзи, отделни окръзи, териториални комплекси, селищни системи и др.);
	4) териториалноустройствени планове за извънселищни територии;
	5) (изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) градоустройствени планове (общи и подробни) за отделни населени места, селищни системи  и свързаните с тях зони на влияние.
	(2) Всеки следващ етап от териториалноустройственото планиране се съобразява с предвижданията на всички планове от по-горна степен и представлява по отношение на тях по-пълна, по-подробна и по-конкретна разработка.
	Чл. 6.  Териториалноустройствените планове се одобряват, както следва:
	1) единният териториалноустройствен ан на Народна република България и общият градоустройствен план на София - от Народното събрание;
	2) (изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) общодържавните териториалноустройствени планове - от Министерския съвет на Народна република България;
	3) (изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) районните териториално-устройствени планове на група от окръзи или на отделни окръзи, териториално-устройствените планове на селищни системи с център окръжен град и на обектите с важно национално значение - от Съвета по териториално и селищно устройство;
	4) (изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) териториално-устройствените планове на другите селищни системи, извънселищните територии, общите градоустройствени планове на другите населени места, както и подробните градоустройствени планове - от органи, определени от Министерския съвет.
	Чл. 7.  (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) (1) Териториалното устройство се осъществява:
	1.  в съответствие с генералната схема за териториалното разположение на производителните сили и единния териториалноустройствен план на Народна република България;
	2.  на основата на нормите и нормативите за териториално и селищно устройство, както и на единните режими за устройство на територията на страната.
	(2) Съветът за архитектура и благоустройство по предложение на Държавния комитет за планиране и Комитета по архитектура и благоустройство определя периода, за който се създават общодържавните и районните териториално-устройствени планове и териториално-устройствените планове на извънселищните територии.
	Чл. 8.  (1) Устройствените планове от всички степени са териториална основа за обществено-икономическо развитие по място и време.
	(2) Тези планове:
	1.  разкриват и осигуряват възможности за научно обосновано устройство и изграждане на съответните територии за най-пълноценно използуване на ресурсите и за целесъобразно насочване на производителните сили;
	2.  служат за управление на урбанизационния процес и развитието на селищната система на страната;
	3.  осигуряват рационално, взаимнообвързано разположение на всички видове обекти и инженерно-технически системи и съоръжения при широко коопериране с оглед да се постига най-висока икономическа и обществена ефективност съобразно териториалните фактори и условия и технически изисквания;
	4.  служат като териториална основа за изграждане на Единната система за общественото обслужване;
	5.  осигуряват опазването и възпроизводството на природната среда;
	6.  способствуват за запазване на природните и историческите забележителности, на недвижимите паметници на културата;
	7.  разкриват възможностите на територията за организиране и развитие на отдиха.
	Чл. 9.  (1) Общодържавните и районните териториалноустройствени планове са задължителна основа за градоустройственото планиране, за устройството на извънселищните територии, за изграждане на обектите на капиталното строителство и за осъществяване на всички мероприятия от техникоустройствен характер на съответните територии.
	(2) (Попр. - ДВ, бр. 32 от 1973 г.) Обектите на капиталното строителство по съответните отрасли на народното стопанство и всички други мероприятия от техникоустройствен характер в извънселищни територии се осъществяват в съгласие със съответните териториалноустройствени планове.
	(3) Обектите на капиталното строителство и всички други мероприятия от технико-устройствен характер в населените места и свързаните с тях зони на влияние се осъществяват в съгласие с предвижданията на общия и подробните градоустройствени планове.
	Чл. 10.  Териториалноустройствените планове от всички степени се създават при спазване на законите и другите действуващи разпоредби по опазване на обработваемата земя, защитата на природата, опазването на въздуха, водите и почвата от замърсяване, запазване на недвижимите паметници на културата и другите разпоредби по проектирането и строителството.
	Раздел II
	Единен, общодържавни, районни и извънселищни
     териториалноустройствени планове
	Чл. 11.  (1) С единния териториалноустройствен план на Народна република България се осигуряват условия за планомерно устройство и използуване на територията на страната в нейната цялост.
	(2) С общодържавните териториалноустройствени планове се разработват комплексно въпроси от общодържавно значение, като: създаване на най-благоприятни териториалнотехнически условия за развитие на отделните отрасли на народното стопанство; разположение, организация и развитие на селищната мрежа; системи на общественото обслужване; организация на отдиха; разположение и организация на главните транспортни и съобщителни мрежи; взаимнообвързано разположение на определени строителства на територията на страната и други подобни.
	Чл. 12.  С районните териториалноустройствени планове се разработват въпросите за взаимозависимостта на основните елементи, свързани с обществено-икономическото развитие на съответните райони и териториални единици съобразно с общите задачи по териториалното устройство.
	Чл. 13.  (1) Териториалноустройствени планове за извънселищни територии се създават за определени части на страната, където на съответен етап се насочва и развива активен процес на урбанизация и се съсредоточава разнообразно по характер строителство в различни отрасли на народното стопанство.
	(2) Тези планове осигуряват:
	1.  правилно зониране на съответната територия по функционално предназначение при взаимносвързано, високоефективно земеползуване;
	2.  съгласувано, взаимнообвързано разположение на всички обекти и съоръжения върху съответната територия при опазване на природната среда и в съответствие с нейния характер, както и при запазване на историческите места и недвижимите паметници на културата.
	Раздел III
	Общи и подробни градоустройствени планове
	1.  Общи разпоредби
	Чл. 14.  Общи и подробни градоустройствени планове се създават в съответствие с одобрените общодържавни и районни териториалноустройствени планове.
	Чл. 15.  Общите и подробните градоустройствени планове в рамките на общите задачи по териториалното устройство:
	1.  осигуряват най-целесъобразно изграждане, преустройство и развитие на населените места и свързаните с тях зони на влияние съобразно особените производствено-икономически, природно-географски, демографски, социологически, технически, естетически, комуникационно-транспортни, съобщителни, санитарно-хигиенни, противопожарни и други условия и изисквания;
	2.  осигуряват хармонично включване на населеното място и на свързаната с него зона на влияние в природната среда при опазване и използуване на природните особености и забележителности;
	3.  запазват, създават и развиват индивидуален архитектурно- градоустройствен образ на населените места;
	4.  определят териториалната структура на населените места по функционално предназначение;
	5.  предвиждат мероприятия за запазване на недвижимите паметници на културата и на средата, в която те исторически са създадени;
	6.  установяват етапите за изграждане на населените места с оглед строителството да се съсредоточава и осъществява последователно в определени зони, райони и микрорайони.
	2.  Общи градоустройствени планове
	Чл. 16.  Общият градоустройствен план е задължителна основа за цялостно архитектурно-градоустройствено изграждане, преустройство и развитие на населените места, селищната система и на свързаните с тях зони на влияние.
	Чл. 17.  Общият градоустройствен план предвижда:
	1.  терените, предназначени функционално за живеене, труд и отдих, селищните центрове, главната комуникационно-транспортна мрежа, главната съобщителна мрежа, месторазположението на комплексите и обектите за най-важните държавни и обществени нужди;
	2.  начините и етапите за изграждане и развитие на жилищната зона и отделните й структурни единици, производствените и складовите зони, системите на общественото обслужване, местата и зоните за отдих, туризъм и спорт, значителните архитектурни обекти с мемориален и декоративен характер;
	3.  начините за целесъобразно използуване на подземното пространство за изграждане на подземни помещения, съоръжения и проводи;
	4.  главните благоустройствени работи, главните мероприятия за опазване на въздуха, водните басейни и почвата от замърсяване, за ограничаване и премахване на вредния шум, за очистване на населените места и техните околности от твърди отпадъци и др.;
	5.  насоките за развитието на населеното място и свързаната с него зона на влияние извън срока на приетата перспектива и терените, които се запазват за тази цел.
	Чл. 18.  Общ градоустройствен план се създава задължително за:
	1.  градовете и селищните системи;
	2.  промишлените центрове и комплекси;
	3.  курортните населени места и курортните комплекси;
	4.  населените места, разположени в особено характерна природна среда;
	5.  населените места и комплекси с историческо, етнографско или архитектурно значение;
	6.  други населени места, определени от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство, съгласувано с изпълнителните комитети на окръжните народни съвети.
	Чл. 19.  Общият градоустройствен план може да се изменя и допълва в обществен интерес:
	1.  когато се осъществяват поставените териториалноустройствени задачи;
	2.  когато настъпят съществени промени в обществено-икономическите и градоустройствените условия, при които той е бил създаден.
	3.  Подробни градоустройствени планове
	а) Общи правила
	Чл. 20.  (1) За приложението на общия градоустройствен план се създават подробни планове - застроителни и регулационни, по вертикалното планиране, кварталнозастроителни и силуетни, за архитектурно-художествено оформяване на населеното място или части от него, комуникационни, за благоустрояването и други необходими планове.
	(2) Подробните планове определят в окончателна форма предвижданията и установяват необходимите мероприятия за архитектурно-градоустройствено изграждане, преустройство и развитие на населеното място и свързаната с него зона на влияние.
	(3) Когато за населеното място не е задължително да има общ градоустройствен план, се създават направо необходимите подробни планове.
	Чл. 21.  Застроителният и регулационен план като единна градоустройствена форма обхваща:
	1.  застроителен и регулационен план за обществените мероприятия (мероприятия на държавата, кооперациите и обществените организации);
	2.  застроителен и регулационен план за дворищнорегулационните парцели (дворищнорегулационен план).
	б) Застроителни и регулационни планове за обществени мероприятия.
	Чл. 22.  Със застроителен и регулационен план се предвиждат:
	1.  мероприятия на държавата по архитектурно-градоустройственото изграждане, преустройство и развитие на населеното място и свързаната с него зона на влияние - изграждане на комуникационно-транспортни и съобщителни системи, селищни центрове, сгради и комплекси на системите за обществено обслужване, системи и инженерно-технически мрежи за благоустрояването, системи за отдих и спорт, производствени и складови зони и др.;
	2.  мероприятия на кооперациите и обществените организации, като строителство на сгради и съоръжения и създаване на терени за стопанските и обществените им нужди;
	3.  терени за обществено жилищно строителство.
	Чл. 23.  Със застроителен и регулационен план могат да се групират за индивидуално комплексно жилищно строителство урегулирани и неурегулирани имоти.
	Чл. 24.  Със застроителен и регулационен план могат да се създават квартали или самостоятелни части от квартали за строеж от народния съвет на гаражи и паркинги за леки моторни коли за продажба или за отдаване под наем на граждани от съответните жилищни комплекси и квартали при спазване на установените санитарно-хигиенни изисквания.
	Чл. 25.  Със застроителен и регулационен план съобразно теренните условия и други природни фактори могат да се групират предимно незастроени имоти във вилни зони за комплексно, обществено и индивидуално или смесено вилно строителство.
	Чл. 26.  (1) Със застроителен и регулационен план съобразно правилата и нормативите за необходимата урегулирана площ, както и във връзка с технически санитарно-хигиенни условия и стопански изисквания незастроени терени могат да бъдат изключвани от строителните граници на населеното място.  Терени, в които попадат и застроени имоти, се изключват от строителните граници на населеното място само със съгласие на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство.
	(2) Недвижимите имоти, които се изключват от строителните граници на населеното място, се включват в държавния поземлен фонд, а когато собствениците са кооператори - във фонд на трудово-кооперативното земеделско стопанство, след като:
	1) на собственика безвъзмездно е отстъпено право на строеж върху държавен парцел, съответно собствеността на парцел на трудово-кооперативното земеделско стопанство, ако няма в населеното място, в местожителството си или другаде имоти за задоволяване на жилищните и здравните нужди на семейството и на роднините му по права линия до втора степен;
	2) правоимащият е обезщетен за имота и подобренията в него (сгради, постройки, съоръжения и трайни насаждения).  Обезщетението се определя при условията и по реда, посочени в правилника за приложение на този закон;
	3) на правоимащия е осигурено подходящо жилище, когато изключеният имот е служил за задоволяване на жилищни нужди.
	(3) Заповедта за включване на имота в държавния поземлен фонд, съответно във фонда на трудово-кооперативно земеделско стопанство, се съобщава на заинтересуваните по реда на Гражданския процесуален кодекс.  Те могат да обжалват заповедта съгласно с чл. 138, т. 7, относно нейната законосъобразност и спазване на условията за обезщетяване.
	в) Дворищнорегулационни планове (дворищни регулации)
	Чл. 27.  (1) Със застроителен и регулационен план се образуват дворищнорегулационни парцели за жилищно и вилно строителство.
	(2) Предвижданията на плана трябва да са икономично осъществими и да дават възможност за правилно застрояване на парцелите и кварталния комплекс.
	Чл. 28.  (1) Дворищнорегулационни парцели се образуват чрез: а) урегулиране на пълномерни имоти; б) урегулиране на маломерни имоти (по повърхност или по лице) при съответно упълномеряване; в) урегулиране на имоти или на части от имоти в общ (съсобствен) парцел.
	(2) Недвижими имоти, които във връзка с мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, предвидени по застроителния и регулационен план, стават маломерни, се упълномеряват до изискващите се размери с разполагаеми части от съседни имоти.
	(3) Недвижими имоти, които са били маломерни преди регулацията, се упълномеряват до изискващите се размери с разполагаеми части от съседни имоти, ако имат поне 3/5 от най-малката повърхност за парцелите.  Ако собственикът на заварения маломерен имот няма в населеното място или в местожителството си друг имот, достатъчен за неговите и на членовете на семейството му жилищни, професионални, здравни и курортни нужди, маломерният имот се упълномерява по правилата на ал. 2.
	(4) Когато няма условия за упълномеряване, маломерният имот се разпределя към съседните парцели.  В този случай, ако собственикът на маломерния имот няма в населеното място или в местожителството си друг имот, достатъчен за неговите и на членовете на семейството му жилищни, професионални, здравни и курортни нужди, по негово искане изпълнителният комитет на общинския народен съвет му отстъпва по установения ред застроен държавен имот или право на строеж върху държавен парцел.
	Чл. 29.  (1) При малкоетажно застрояване с плана могат да се образуват общи парцели от: а) съседни маломерни, неупълномерими недвижими имоти; б) съседни маломерни, неупълномерими остатъци от пълномерни имоти; в) съседни имоти по букви "а" и "б".
	(2) При многоетажно и комплексно малкоетажно застрояване с плана могат да се образуват общи парцели от съседни имоти, независимо от размерите им.
	(3) Съсобствеността се създава по силата на самата регулация.
	Чл. 30.  Парцелите се отреждат със самия план:
	1.  за пълномерния имот, който се урегулира;
	2.  за маломерния имот, който при урегулирането се упълномерява;
	3.  за имотите, включени при урегулирането им в общ парцел.
	Чл. 31.  (1) Частите на собствениците в образуваните по регулация общи парцели за малкоетажно застрояване са равни.
	(2) Когато образуваният общ парцел е за многоетажно застрояване, частите на съсобствениците съответствуват на стойността на местата, включени в парцела.  Стойността на частите се определя по реда на чл. 115.
	(3) Строежите, съоръженията и другите подобрения, заварени от регулацията в имотите, от които е образуван общият парцел, се изключват от съсобствеността.
	(4) Ипотеките и другите вещни тежести върху имотите, включени в парцелите, се запазват върху заварените строежи, съоръжения и други подобрения и преминават по право и в същия ред върху частта на длъжника в парцела.  При застрояване на парцела с нови сгради тези тежести преминават по право и в същия ред върху съответните части и дялове от сградата.  Ипотеките и другите вещни тежести се вписват от нотариуса при издаване на нотариален акт за частите в парцела.
	г) Условия за изменение на подробни градоустройствени планове
	Чл. 32.  (1) Влезли в сила застроителни и регулационни планове, планове по вертикалното планиране, кварталнозастроителни и силуетни планове могат да се изменят:
	1.  в обществен интерес във връзка с цели и нужди на градоустройството;
	2.  когато кадастралният план съдържа съществени непълноти или грешки, които имат значение за предвижданията по подробния план.  Ако непълнотите или грешките нямат значение за съответните предвиждания, допълва се, съответно се поправя само кадастралният план.  Когато непълнотите или грешките в кадастралния план са свързани със спор за имуществено право, спорът се решава предварително по съдебен ред;
	3.  когато планът не осигурява възможност за целесъобразно застрояване по действуващите строителни и технически правила, норми и нормативи във връзка с архитектурно-градоустройствените изисквания;
	4.  когато планът съдържа явна фактическа грешка, която има значение за неговите предвиждания;
	5.  когато планът е одобрен при съществени закононарушения.  По тази точка не могат да се изменят планове, по които има влязло в сила решение на съд или на юрисдикция или когато планът е приложен;
	(2) Влезлите в сила дворищнорегулационни планове могат да се изменят и със съгласие на всички пряко заинтересувани собственици.
	(3) Не се допуска плановете да се изменят на основанията, посочени в т. 1 и 3 на ал. 1, с оглед да се създаде законно разположение спрямо регулационните и строителните линии на незаконно направени строежи.
	Чл. 33.  (1) При изменение на дворищнорегулационен план на основанията, посочени в т. 2, 4 или 5 на предходния член, новият план се създава въз основа на първоначалното (преди регулацията) положение на недвижимите имоти. Ако от деня на заемане на придадените имоти по законния ред е изтекъл 10-годишен срок, парцелните граници се приемат за имотни граници.
	(2) При изменение на дворищнорегулационен план на основанията, посочени в т. 1 или 3 на предходния член, парцелните граници се приемат за имотни граници, ако до деня на откриване на производството за изменението придадените имоти са били заети по законния ред или дължимото за тях обезщетение е било изплатено при условията, посочени в правилника за приложение на този закон.
	(3) Предходните правила се прилагат и при създаване на нови подробни планове за урегулиране на цели населени места или на части от тях.
	Глава трета
	УСТРОЙСТВО НА СЕЛИЩНИТЕ СИСТЕМИ, НАСЕЛЕНИТЕ МЕСТА И
     ИЗВЪНСЕЛИЩНИТЕ ТЕРИТОРИИ
	(Загл. изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.)
	Раздел I
	Общи положения
	Чл. 34.  (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) (1) Основа на териториалното и селищното устройство на страната са селищните системи.
	(2) Министерският съвет по предложение на Съвета по териториално и селищно устройство утвърждава селищните системи, тяхната функционална типизация, центровете им и населените места, които се включват в тях.
	Чл. 35.  (1) Върху основата на общия и подробните градоустройствени планове и в съответствие със строителните и техническите правила, норми и нормативи се оформя и развива индивидуален архитектурно-градоустройствен образ на населените места при използуване на националното архитектурно наследство и природните елементи, като се осъществяват комплексни мероприятия за повишаване на санитарно-оздравителната ефективност на природната среда.
	(2) Населените места се изграждат и преустройват предимно чрез комплексно застрояване.
	(3) Жилищните структурни единици (райони, микрорайони, жилищни групи, комплекси) се изграждат и устройват с всички необходими обслужващи учреждения и заведения.
	(4) Промишлените и складовите зони се изграждат комплексно и взаимносвързано с другите части на населеното място при условия за широко коопериране на предприятията и при система от санитарнозащитни и охранителни мероприятия.
	(5) (Ал. 5 зал., предишна ал. 6 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) В структурата на населените места и в извънселищните територии се дава предимство по обсег и обем на обществено организирания отдих.
	(6) (Предишна ал. 7 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Вилните зони са за обществено и индивидуално (единично или комплексно) застрояване.
	(7) (Предишна ал. 8 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) В населените места и в извънселищните територии се осъществяват мероприятия за монументална и трайна художествена украса.
	Чл. 36.  С нормативни актове по приложение на този закон се предвижда:
	1.  устройство на жилищните, промишлените и складовите зони, зоните за отдих, туризъм, спорт и санаторно-курортно лечение, както и разположение, изложение, техническо съоръжаване и обзавеждане на сградите и отделните жилища и помещения съобразно със съвременните изисквания и грижата на социалистическото общество за човека; ограничаване и премахване на вредния шум в населените места, в сградите, в отделните жилища и помещения и в местата за отдих;
	2.  възможност за широко приложение на индустриализирани строителни системи и методи с обогатена номенклатура на елементите, при високи технико-експлоатационни, функционални и архитектурно-художествени изисквания.
	Чл. 37.  (1) Всички строителни работи в населените места и в извънселищните територии се извършват при спазване на този закон, разпоредбите по неговото приложение, съответните териториалноустройствени планове, правилата и нормативите за земята, необходима за строителните обекти, инженерно-техническите правила на гражданската отбрана и другите разпоредби по проектирането и строителството.
	(2) Режимът за строежи в населени места с историческо или архитектурно-музейно значение и за квартали, улици или имоти със същото значение в други населени места се установява със самите застроителни и регулационни, кварталнозастроителни и силуетни планове, както и със специфични разпоредби към цялостния застроителен и регулационен план, които се одобряват от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство и председателя на Комитета за изкуство и култура.
	Чл. 38.  (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) (1) Във връзка със създаване на общи и подробни градоустройствени планове, проучвания за цялостно или частично преустройство на населени места, за изграждане на линии, тунели и съоръжения на подземни трамваи и железници и други подземни строежи, както и за съобразяване със санитарно-хигиенни изисквания може да се налага еднократно строителна забрана за определен срок, не по-дълъг от две години. Строителната забрана се налага със заповед на председателя на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет, съответно на градския народен съвет, при който е създаден Съвет за архитектура и благоустройство.  Повторна строителна забрана може да се налага по решение на Съвета по териториално и селищно устройство за определен срок.
	(2) Председателят на Комитета по архитектура и благоустройство може да налага строителна забрана за изясняване на общата устойчивост на терена в свлачищни райони за срок до две години, а във връзка с извършване на противосвлачищни укрепителни и други мероприятия - до осъществяването им.
	(3) Строителната забрана спира и действията по прилагане на одобрените общи и подробни градоустройствени планове.
	Чл. 39.  (1) В столицата, окръжните градове, националните курорти и административно присъединените към тях населени места, както и в други населени места, определени от Министерския съвет, могат да извършват строежи само жители на населеното място.  По ред и условия, определени от Министерския съвет, могат да извършват строежи за здравни и курортни нужди и нежители на национални курорти, които не са окръжни градове.
	(2) В населени места, включени в общия градоустройствен план на населеното място по предходната алинея или присъединени към него, могат да извършват строежи техни жители, както и жители на населеното място по предходната алинея.
	(3) Жители на присъединено населено място могат да извършват строежи в друго присъединено населено място с разрешение на председателя на изпълнителния комитет на народния съвет на населеното място по ал. 1.
	(4) Жители на населено място, включено в границите на общ градоустройствен план, могат да извършват строежи в друго населено място в границите на същия план с разрешение на председателя на изпълнителния комитет на народния съвет на населеното място, за което е създаден общият градоустройствен план.
	(5) Разрешението по ал. 3 и 4 се дава с оглед на семейното положение, жилищните и други нужди на гражданина, на членовете на семейството и на роднините му по права линия до втора степен.
	Раздел II
	Застрояване
	Чл. 40.  (1) Сгради и постройки се застрояват в строителните граници на населените места.
	(2) Извън строителните граници на населеното място се разрешават строежи, видът, размерът, разположението и предназначението на които се определят с правилника за приложение на този закон и строителните правила, норми и нормативи.
	Чл. 41.  (1) В недвижими имоти, засегнати от предвиждания и мероприятия по изграждане на населените места, могат да се правят ограничени по размер строителни работи и основни ремонти за задоволяване на неотложна жилищна нужда при условията и по реда, посочени в правилника за приложение на този закон.
	(2) В недвижими имоти придадени към парцели на други лица по дворищнорегулационния план, дотогавашният собственик не може да прави нови строежи и трайни насаждения.  Заварени строежи и съоръжения могат да се поддържат само с необходими поправки и вътрешни преустройства.
	Чл. 42.  (1) Председателят на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет, съответно на градския народен съвет, при който е създаден Съвет за архитектура и благоустройство, може да задължава собствениците, съответно учрежденията, стопанските и обществените организации, които стопанисват и управляват имотите, в определен срок да надстрояват, пристрояват и преобразуват сгради, части от тях и други строежи, за да бъдат съобразени с действащите застроителни планове и строителните правила, норми и нормативи.
	(2) Народният съвет обезщетява собствениците за необходимите разходи по изпълнение на предписаните работи.  В случая се прилага чл. 115.  При определяне на обезщетението се приспада стойността на подобренията и ползите, които произтичат от надстрояването, пристрояването или преобразуването.
	(3) Учреждения, стопански и обществени организации извършват предписаните работи по надстрояване, пристрояване и преобразуване на строежите за своя сметка.
	Чл. 43.  (1) Органът по ал. 1 на предходния член може да разрешава магазини, складове, работилници, зимнчни и други помещения със стопанско предназначение да се преустройват и сливат без съгласие на собствениците, когато това се налага във връзка с използуването им за държавни или обществени нужди.
	(2) Разходите във връзка с преустройството или сливането на помещенията са за сметка на съответните учреждения, стопански и обществени организации-инвеститори.
	(3) Инвеститорът отстранява за своя сметка всички повреди, причинени на самия имот и съседните имоти във връзка с преустройството или сливането на помещенията.
	(4) При евентуално бъдещо отчуждаване помещенията се оценяват в състоянието им преди преустройството или сливането.  Преди започване на работите по преустройството или сливането инвеститорът е длъжен да установи състоянието на помещенията по реда за обезпечаване на доказателствата.
	Чл. 44.  Органът по чл. 42, ал. 1 може да задължава собствениците, съответно учрежденията, стопанските и обществените организации, които стопанисват и управляват имотите, в определен срок да ремонтират, преобразуват и премахват за тяхна сметка неподходящи по вид, местонахождение или разположение второстепенни, стопански и временн постройки, павилиони, будки, щандове, неподходящи приспособления по фасадите и покривите на сградите, огради и други, както и да извършват необходими работи в интерес на сигурността, безопасността на движението, здравеопазването, хигиената, естетиката и чистотата в населеното място и спокойствието на гражданите.
	Чл. 45.  (1) Органът по чл. 42, ал. 1 може да предписва в заварени сгради да се изграждат необходими съоръжения и инсталации за общо ползуване (асансьори, сметопроводи, вътрешни мрежи и др.), както и да се извършва необходимо преустройство на общи помещения, ако за това са съгласни най-малко две трети от собствениците на жилища и други помещения в сградата. Съгласието на собствениците се изразява с нотариално заверено заявление до органи на народния съвет.
	(2) Новосъздадените общи части по предходната алинея са за сметка и принадлежат на собствениците на жилища и помещения, които ще се обслужват по предназначение от инсталациите и съоръженията.
	(3) По предписание на органа по чл. 42, ал. 1, заварени сгради, жилищата и помещенията в тях се свързват задължително с централизирано топлоснабдяване при условията и по реда, посочени в правилника за приложение на този закон.
	Чл. 46.  (1) Оградите на дворищнорегулационните парцели се разполагат по граничните регулационни линии с равни части в двата парцела.
	(2) Този, който е направил ограда, може да поиска от собствениците на съседните парцели да му заплатят припадащата се част от разходите за необходимата за случая ограда.
	Чл. 47.  (1) Собствениците, съответно учрежденията, стопанските и обществените организации, които стопанисват и управляват сградите и постройките, са длъжни да ги поддържат в добро състояние и в изискващия се вид.
	(2) Председателят на изпълнителния комитет на общинския народен съвет може да задължава собствениците, съответно учрежденията, стопанските и обществените организации да извършват в определен срок необходимите ремонти, свързани с изискванията по предходната алинея.  Ако това задължение не бъде изпълнено, ремонтът се извършва за тяхна сметка от стопански предприятия на народния съвет.
	(3) Председателят на Комитета по архитектура и благоустройство и министърът на финансите издават наредба за приложението на предходните алинеи.
	Раздел III
	Благоустрояване
	Чл. 48.  (1) Работите по благоустрояване на населените места (водоснабдяване, канализация, пречистване на питейни и отпадъчни води, електрификация, топлофикация, газофикация, създаване на зелени площи, създаване и коригиране на водни площи, течения и водни басейни, укрепване на свлачища, изграждане на комуникационно-транспортни и съобщителни мрежи и съоръжения, улично строителство и строителство на подземни и надземни улични проводи и съоръжения и др.) се осъществяват по правило от народните съвети или от техни стопански предприятия.  Обекти от национално значение, както и обекти на територията на два или повече окръга могат да се осъществяват и от Комитета по архитектура и благоустройство.
	(2) Народните съвети или техни стопански предприятия експлоатират и поддържат изградените обекти, общи мрежи, проводи и съоръжения.
	(3) Специализирани ведомства и стопански организации в съответствие с действуващите особени разпоредби осъществяват определени по вид и предназначение благоустройствени работи и експлоатират и поддържат изградените обекти, общи мрежи, проводи и съоръжения.  Плановете и проектите за тези благоустройствени работи се съгласуват предварително с органите на народните съвети, съответно с Комитета по архитектура и благоустройство решенията на които се задължителни.
	(4) Решенията и разпорежданията на Комитета по архитектура и благоустройство във връзка с осъществяване на благоустройствени работи по предходната алинея са задължителни за специализираните ведомства и стопански организации.
	(5) Надзорът в здравно-санитарно отношение във връзка с проучванията на водоизточниците и водите, както и във връзка с използуването на водопроводите и канализацията и съоръженията към тях се упражнява от органите на Министерството на народното здраве.
	Чл. 49.  (1) Комитета по архитектура и благоустройство, изпълнителният комитет на окръжния народен съвет, съответно изпълнителният комитет на градския народен съвет, при който е създаден Съвет за архитектура и благоустройство, могат да задължават учреждения, стопански и обществени организации да изграждат общо за съвместно ползуване пътища, инженерни мрежи и съоръжения, транспортни и помощни стопанства, обслужващи учреждения, заведения и др., когато това се налага за по-голяма ефективност на капиталните вложения и за намаляване на експлоатационните разходи.  По тези въпроси се взема предварително мнението на заинтересуваните учреждения, стопански и обществени организации.
	(2) Ако между заинтересуваните учреждения, стопански и обществени организации не се постигне съгласие, участието им в разходите за осъществяване на предвидените работи се определя от изпълнителния комитет на съответния народен съвет.
	Чл. 50.  (1) Водоснабдяване, канализация, електрификация, телефонизация, подземни и надземни улични съоръжения и вертикално планиране във вилни зони се осъществяват за сметка на собствениците и стопанските и обществените организации, които управляват и стопанисват имотите.  Това не се отнася за външните мрежи.
	(2) Участието в разходите за работите по предходната алинея се определя съобразно данъчната оценка на местата (без сградите и другите подобрения в тях), а при вилни комплекси върху държавна земя - пропорционално на данъчната оценка на отстъпеното право на строеж.
	Чл. 51.  (1) В населените места и в свързаните с тях зони на влияние се изграждат зелени площи, обединени в единна система като елементи на общата архитектурно-градоустройствена композиция и като средство за подобряване на микроклимата и хигиенните условия.
	(2) Основа на тази система са зелените площи за широко обществено ползуване.
	(3) При изграждането и преустройството на населените места трябва да се запазват в най-голяма степен наличните зелени площи.
	(4) В населените места се забранява да се отсичат или изкореняват дълготрайни декоративни дървета, както и дървета с историческо значение независимо от собствеността им.  Такива дървета могат да се отсичат или изкореняват само по изключение - когато това безусловно се налага - при условията и реда, посочени в правилника за приложение на този закон.
	Чл. 52.  (1) Незастроени вътрешни части на парцелите в квартали за предимно многоетажно застрояване в градовете могат със заповед на органа по чл. 95 да бъдат обединявани, за да се създават вътрешноквартални градини.  В този случай застрояването с второстепенни, стопански и временни постройки не се взема предвид.
	(2) Собствеността върху местата, заети за вътрешноквартални градини, се запазва в регулационните граници на парцелите.  За тези места не се плащат данъци и такси.
	Раздел IV
	Технически надзор по изграждане и функциониране на промишлени
     и други производствени предприятия, машинни и електрически
     инсталации и уредби
	Чл. 53.  (1) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Производствени сгради на на стопански и обществени организации, както и машинни и електрически инсталации и уредби се изграждат и инсталират в зони и части на населените места и в други извънселищни територии съгласно с предвижданията на съответните териториалноустройствени планове при спазване на условията и изискванията по този закон, разпоредбите по неговото приложение и другите действуващи разпоредби.
	(2) (Изм. - ДВ, бр. 3 от 1977 г.) При липса на съответни планове площадки за промишлени и други производствени предприятия се определят по установения ред със съгласие на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство, съответно на председателя на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет или на градския народен съвет, при който е създаден Съвет за архитектура и благоустройство, след като се вземе мнението на органите на Комитета за опазване на природната среда, органите на Министерството на народното здраве и органите на противопожарната охрана.
	(3) (Отм., предишна ал. 4 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Проектите за изграждане и инсталиране на обекти по ал.  1 се съгласуват с органите на Комитета по архитектура и благоустройство, съответно с органите на окръжните или градските народни съвети, решенията на които са задължителни.
	Чл. 54.  (1) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Държавният комитет за стандартизация при Министерския съвет осъществява държавен технически надзор по изграждането и функционирането на промишлени и други производствени предприятия, машинни и електрически инсталации и уредби.
	(2) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Специализираните органи за технически надзор към министерства и други ведомства, окръжни народни съвети и обществени организации извършват своята дейност под методическото ръководство на Държавния комитет за стандартизация.
	(3) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Предписанията и разпорежданията по техническия надзор на органите на Държавния комитет за стандартизация и на органите по предходната алинея, издадени в рамките на тяхната компетентност, са задължителни за министерствата и другите ведомства, изпълнителните комитети на народните съвети, стопанските и други организации и гражданите.
	(4) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Председателят на Държавния комитет за стандартизация в кръга на своята компетентност може да спира и отменя незаконосъобразни актове на стопански и други организации, както и на ведомствените органи за технически надзор.
	(5) (Предишна ал. 1 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Органите по държавния технически надзор на машинни и електрически инсталации и уредби могат да издават мотивирани предписания по устройството и функционирането на предприятията, инсталациите и уредбите и да изискват в тях да се извършват необходими работи съгласно този закон и разпоредбите по приложението му с оглед на сигурността, хигиената, здравеопазването, пожарната безопасност, спокойствието на гражданите и опазването на природната среда.  Ако предписанието не бъде изпълнено в определения срок, надзорните органи с мотивирана заповед спират функционирането на предприятието или уредбата. Заповедта се привежда в изпълнение по административен ред, при нужда - със съдействието на органите народната милиция.
	(6) (Предишна ал. 2 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Функционирането на предприятия, инсталации и уредби, изградени или въведени в действие без разрешение или в отклонение от издаденото разрешение, се спира по реда на предходната алинея.
	Раздел V
	Разрешения за строеж
	Чл. 55.  Строежи могат да се извършват само ако са разрешени съгласно този закон и разпоредбите по неговото приложение.
	Чл. 56.  (1) Разрешение за строеж се издава на инвеститора (учреждение, стопанска или обществена организация;  собственика на имота;  лице, което има право да строи в чужд имот).
	(2) Имат право да строят в чужд имот:
	1.  лицата, в полза на които е учредено право на строеж, на надстрояване или пристрояване на заварена сграда;
	2.  съпругът (съпругата), роднините на собственика по права линия неограничено, а по съребрена линия - до втора степен включително, ако извършват строежа с негово съгласие, изразено в нотариално заверено заявление до службата при народния съвет, вписано и в нотариалните книги;  по силата на така даденото съгласие върху мястото се учредява право на строеж в полза на строителя.
	(3) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) В съсобствен имот или в етажна собственост може да се извършва нов строеж, надстрояване или пристрояване от един или повече съсобственици или етажни собственици със съгласието на останалите съсобственици или етажни собственици, изразено в заявление до общинския народен съвет с нотариално заверени подписи.  Това заявление учредява право на строеж в полза на строителя и подлежи на вписване.  За частта, която държавата притежава, правото на строеж се учредява по установения за това ред.
	(4) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) В случаите по ал. 2 и 3 се заплащат дължимите държавни и местни такси върху стойността на правото на строеж при вписване на заявлението в нотариалните книги.
	(5) (Предишна ал. 4 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Разрешение за строеж в урегулирани имоти в селата може да се издава и въз основа на удостоверение от председателя на изпълнителния комитет на народния съвет, че имотът е записан по регистрите на съвета на името на молителя в продължение на повече от десет години.
	(6) (Предишна ал. 5 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Строеж в парцел, към който са придадени имоти на други лица, се разрешава, ако условията за заемане на придадените имоти по този закон са изпълнени.
	Чл. 57.  (Изм. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) Гражданите могат да строят само едно жилище за техните и на членовете на семейството им жилищни и професионални нужди съобразно размерите, определени със Закона за собствеността на гражданите.
	Чл. 58.  (1) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Строежи в съсобствен парцел при равни части на съсобствениците, който е предназначен за малкоетажно или средноетажно жилищно или за вилно застрояване, могат да се разрешават по искане на един или повече от съсобствениците, без съгласие на останалите въз основа на архитектурен проект за цялостно застрояване на парцела, по който всеки от съсобствениците да може да получи отделна жилищна сграда, отделно жилище в една сграда, съответно отделна вилна сграда или отделно вилно жилище.
	(2) Ако в парцел по предходната алинея, който не е застроен, не могат да се построят жилища за всички съсобственици, съсобствеността може да бъде прекратена чрез делба.  В този случай по реда на чл. 288, ал. 2 от Гражданския процесуален кодекс парцелът се поставя в дял или се възлага на съделителя, който има право да го застроява и чиято нужда е най-голяма.
	(3) Ако някои от съсобствениците на парцел по предходната алинея нямат право да извършват строеж, останалите съсобственици могат да изкупят по исков ред техните дялове по действителната им цена, а за придадените части - по цената, определена съгласно с чл. 78.  Влязлото в сила решение на съда има прехвърлително действие, ако определената от съда цена бъде платена в едномесечен срок.
	Глава четвърта
	РЕЖИМ ЗА СОБСТВЕНОСТТА НА НЕДВИЖИМИ ИМОТИ ВЪВ ВРЪЗКА С
     ГРАДОУСТРОЙСТВЕНИ И ТЕХНИЧЕСКИ ИЗИСКВАНИЯ
	Чл. 59.  Реално определени части от дворищнорегулационни парцели не могат да се придобиват чрез правни сделки или по давност.
	Чл. 60.  Собствеността на дворищнорегулационен парцел може да се прехвърля и върху него могат да се учредяват вещни права и когато обезщетението за частите, които се придават от имота на други лица, още не е платено.  Актовете на административни и съдебни органи, издадени по отношение на праводателя във връзка с регулацията, са задължителни и за приобретателя.
	Чл. 61.  (1) Делба на съсобствен дворищнорегулационен парцел за образуване на самостоятелни парцели не се извършва, преди те да са обособени съобразно правилата за регулацията.
	(2) При съдебна делба съдът предлага служебно на органите на съответния народен съвет в определен срок да обособят парцели със застроителен и регулационен план съобразно с проекта за разделителен протокол.  Съделителите могат да обжалват този план съгласно чл. 138, ал. 1, т. 2.
	(3) За да се завери нотариално договор за доброволна делба или да се одобри съдебна спогодба за делба на дворищнорегулационен парцел, се представя удостоверение от техническите органи на народния съвет и официална скица-копие от застроителния и регулационен план, с който се установява, че съответните дялове са обособени в самостоятелни парцели.
	(4) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Образувани по регулация общи парцели (застроени или незастроени) могат да бъдат предмет на делба, освен ако до допускане на делбата вече е издадено разрешение за застрояването им.
	Чл. 62.  (1) Доброволна делба на съсобствена сграда или жилище може да се извършва и правни сделки за прехвърляне на реално определени части от сгради или жилища могат да се сключват само ако обособените дялове или части отговарят на одобрен за това архитектурен проект.  Това се удостоверява от техническите органи на народния съвет.
	(2) Съдебна делба на съсобствена сграда или жилище се извършва само ако съответните дялове могат да бъдат обособени в самостоятелни обекти, без значителни преустройства и без неудобства, по-големи от обикновените, при спазване на строителните правила и норми.  Органите на народния съвет по предложение на съда в определен от него срок одобряват архитектурен проект за обособяване на дяловете.
	(3) В случаите по предходните алинеи страните и пряко заинтересуваните могат да обжалват архитектурния проект пред по-горестоящия орган в седемдневен срок от съобщението по реда на Гражданския процесуален кодекс. Този орган е длъжен да се произнесе най-късно в едномесечен срок.  Решението е окончателно.
	(4) Нотариални актове за жилища и други обекти в жилищностроителна кооперация се издават само ако разпределението на обектите отговаря на одобрения архитектурен проект.  Това се удостоверява от техническите органи на народния съвет.
	Глава пета
	ОТЧУЖДЕНИЯ И ОБЕЗЩЕТЕНИЯ
	Раздел I
	Отчуждения и обезщетения за мероприятия на държавата,
     кооперации и обществени организации
	1.  Общи разпоредби
	Чл. 63.  (1) Недвижими имоти на граждани, кооперации и обществени организации могат да бъдат отчуждавани за:
	1) осъществяване на мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, предвидени по застроителния и регулационен план (чл. 22 - 25);
	2) пробиви и разширения във връзка с прокарване или преустройство на улици и булеварди и преустройство на площади;  преустройство на заварени сгради за съобразяването им с действуващите застроителни планове и строителните правила и норми;
	3) преустройство на гъсто застроени квартали в централната част на големи и средни градове;
	4) изграждане на магазини и други заведения и помещения за обществено обслужване, както и на съоръжения за общо ползуване в сградите;
	5) надстрояване и пристрояване на заварени жилищни сгради с жилища;
	6) довършване на жилищни сгради или части от сгради в градовете, строежът на които е преустановен;
	7) водоснабдяване, канализация, пречистване на питейни и отпадъчни води, електрификация, топлофикация, газофикация, създаване на зелени площи, създаване и коригиране на водни басейни, изграждане на комуникационно- транспортни и съобщителни мрежи и съоръжения и други благоустройствени работи - във и извън строителните граници на населените места;
	8) изграждане на подземни трамваи и железници със съоръженията към тях; тунели и транспортни съоръжения на различни нива;  подземни помещения за обществено обслужване и други подобни;
	9) прокарване на трасета на железопътни линии и пътища със съоръженията към тях и осъществяване на други строежи за нужди на учреждения, стопански и обществени организации в терени извън строителната част на населеното място, но в границите на общия градоустройствен план;
	10) отстъпване на нуждаещи се граждани право на строеж върху парцели за индивидуално жилищно или вилно застрояване.
	(2) Когато граждани, кооперации или обществени организации имат само право на строеж или друго вещно право върху имота, отчуждава се съответното право или част от него.
	Чл. 64.  (1) Отчужденията по предходния член се правят в полза на държавата, като на кооперации, обществени организации и граждани се отстъпва право на строеж върху държавната земя.
	(2) Държавата придобива недвижимите имоти, отчуждени за мероприятия по този закон, без всякакви тежести.
	Чл. 65.  (1) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Актовете на административни и съдебни органи, издадени съгласно този закон и разпоредбите по неговото прилагане, по отношение на праводателя, след като недвижимият имот е предназначен за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, са задължителни и за приобретателя по сделка с вещно-правно действие.
	(2) Когато цените по тарифата по чл. 78 са степенувани в зависимост от площта на мястото, придобиването на част от имоти по предходната алинея чрез правна сделка не дава основание за получаване общо на по-голямо обезщетение от онова, на което би имал право първоначалният собственик.
	2.  Условия за отчуждаване
	Чл. 66.  (1) Недвижимите имоти, предназначени за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации по застроителния и регулационен план, се отчуждават въз основа и в съответствие с действуващия план.
	(2) Имоти в благоустроени части на комплекси по чл. 23 не се отчуждават, ако собственикът няма в населеното място или в местожителството си други имоти, достатъчни за неговите, на членовете на семейството и на роднините му по права линия до втора степен, жилищни и професионални нужди.
	Чл. 67.  (1) За ново жилищно строителство с оглед на вида, разположението и трайността на заварени масивни сгради може да бъде отчуждено само мястото без сградата, ако по застроителния план за нея се предвижда подходящ самостоятелен застроителен режим при спазване на действуващите строителни правила и норми без отклонения от тях.
	(2) С отчуждаване на мястото собственикът придобива безвъзмездно идеална част от правото на строеж върху терена на комплекса (парцела), съответна на стойността на заварената сграда или на помещението в нея.  Собственикът може да преустройва, надстроява и пристроява сградата, както и да извършва нов строеж на нейно място при спазване на действуващите разпоредби и застроителните планове, без да е необходимо съгласието на съответните държавни органи и на лицата, получили право на строеж върху държавната земя в комплекса (парцела).
	(3) В едномесечен срок от обявяване на проекта за застроителния план собственикът може да поиска отчуждението да обхване целия имот (както мястото, така и сградите и другите строежи и подобрения в него). В този случай отчуждените сгради се заплащат със средства от уравнителния фонд при градските народни съвети и се предоставят безвъзмездно за управление и стопанисване на народния съвет като оборотен жилищен фонд.
	Чл. 68.  За пробиви и разширения във връзка с прокарване или преустройство на улици и булеварди и преустройство на площади се отчуждават определени имоти или съответни части от тях.  За съобразяване на заварени сгради с действуващите застроителни планове и строителните правила и норми се отчуждават частите от тях, които е необходимо да бъдат премахнати или преустроени, заедно с припадащите се идеални части от мястото и от общите части на сградата.
	Чл. 69.  За преустройство на гъсто застроени квартали в централната част на големи и средни градове се отчуждават:
	1) значително износени вътрешни сгради, както и второстепенни, стопански и временни постройки, със или без мястото, когато това е необходимо за намаляване на гъстотата на обитаване и за създаване на свободни вътрешни квартални пространства;  народният съвет събаря и премахва отчуждените сгради и постройки;
	2) само мястото заедно със значително износени сгради, второстепенни, стопански и временни постройки, когато това е необходимо за осъществяване на благоустройствени мероприятия, за изграждане на паркинги, гаражи и др. В този случай за сградите, които не се отчуждават, се прилага съответно чл. 67, ал. 2.
	Чл. 70.  (1) За изграждане на магазини и други заведения и помещения за обществено обслужване и на съоръжения за общо ползуване в сградите се отчуждават:
	1) при новостроящи се сгради - припадащи се идеални части от мястото и от заварените в него сгради, постройки, съоръжения и други подобрения;
	2) в заварени сгради - определени стопански помещения или части от тях заедно с припадащите се идеални части от мястото и от общите части на сградата.
	(2) Отчуждения по предходната алинея могат да се правят само ако по действуващите разпоредби в сградата се допуска да има заведения, помещения и съоръжения от съответния вид.
	Чл. 71.  (1) За надстрояване или пристрояване на заварена жилищна сграда с жилища се отчуждават припадащи се идеални части от мястото и от общите части на сградата, както и засягащите се определени части от помещенията в подпокривното пространство.
	(2) (Изм. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) Отчужденията по ал. 1 не могат да се правят, когато по застроителния и регулационен план се предвижда надстрояване на жилищни сгради само с един етаж, освен ако:
	1.  това е необходимо за оформяне силуета на главни улици, площади и комплекси или
	2.  (изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) броят на надстрояваните жилища е най-малко две и собственикът или съсобствениците не прехвърлят правото на надстрояване в шестмесечен срок от писменото им уведомяване по реда на Гражданския процесуален кодекс, направено от председателя на изпълнителния комитет на общинския народен съвет.  Когато сградата е построена върху държавна земя, правото на надстрояване в полза на роднини по права линия се учредява, без да е необходимо разрешение от народния съвет.
	(3) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Отчужденията по ал. 1 не могат да се правят, когато за надстрояването или пристрояването е необходимо преустройство на заварената жилищна сграда, от което се засяга чувствително нормалното ползуване на жилищната площ.  Това ограничение не се прилага, когато броят на надстрояваните жилища е по-голям от броя на жилищата в заварената сграда.
	(4) (Предишна ал. 3 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При прилагане на ал. 1 могат да бъдат отчуждени и реално определени части от зимнични помещения за създаване на такива помещения за жилищата в надстроените, пристроените и преустроените части на сградата при условие, че те не могат да бъдат изградени другаде.  В този случай за собствениците на заварените жилища и други обекти се оставят или се изграждат подходящи по размер и разположение зимнични помещения.
	(5) (Предишна ал. 4 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При прилагане на ал. 1 могат да бъдат отчуждавани и реално определени малки части от нежилищни площи за изграждане на необходими конструкции, инсталации, съоръжения за асансьор, а по изключение - и незначителни части от жилищна площ за изграждане на отделни конструктивни елементи, без да се влошават условията за живеене в заварените жилища.
	Чл. 72.  Недовършени жилищни сгради в градовете могат да бъдат отчуждавани заедно с мястото, а недовършени части от тях - заедно с припадащите се идеални части от мястото и общите части на сградата, ако от започването на строежа са изминали повече от три години и в подходящ срок, определен от председателя на изпълнителния комитет на общинския народен съвет, сградата не бъде завършена в съответствие със застроителните планове и архитектурния проект.
	Чл. 73.  За изграждане на: подземни трамваи и железници заедно със съоръженията към тях: тунели и транспортни съоръжения на различни нива; подземни помещения за обществено обслужване и други подобни се отчуждават имотите, които се засягат непосредствено от предвижданото строителство или стават негодни за застрояване или използуване във връзка със сигурността или санитарно-хигиенните изисквания.
	Чл. 74.  (1) За отстъпване на нуждаещи се граждани право на строеж върху парцели за индивидуално жилищно строителство могат да бъдат отчуждавани:
	1) неурегулирани или урегулирани полски по характер имоти, включени в строителните граници на градовете по общи градоустройствени и подробни застроителни и регулационни планове, одобрени след 18 април 1948 г.;
	2) урегулирани или неурегулирани имоти в селата.
	(2) Такива отчуждения могат да се правят само ако собственикът има в населеното място или в местожителството си и други имоти, достатъчни за неговите, на членовете на семейството и на роднините му по права линия до втора степен жилищни, професионални и здравни нужди.
	(3) За отстъпване на нуждаещи се граждани право на строеж върху парцели за индивидуално вилно строителство могат да бъдат отчуждавани урегулирани или неурегулирани имоти във вилна зона.  При такива отчуждения на собственика трябва да бъдат оставени достатъчно имоти за неговите, на членовете на семейството и на роднините му по права линия до втора степен здравни и курортни нужди.
	(4) По ал. 1 и 3 се отчуждават само незастроени имоти, като застрояването им с второстепенни, стопански и временни постройки не се взема предвид.  В изоставени и без перспектива за развитие полупланински и планински села и махали, включени във вилна зона за нужди по ал. 3, могат да бъдат отчуждавани и застроени имоти.
	3.  Правила за обезщетяване и общи правила.
	а) Общи правила
	Чл. 75.  (1) Собствениците на недвижими имоти, отчуждени за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации по този закон, се обезщетяват със:
	1) отстъпване на жилищен или друг недвижим имот или право на строеж върху държавен парцел;
	2) плащане в брой на парично обезщетение.
	(2) Начините на обезщетяване се определят с оглед на семейното, жилищното, материалното и трудово-общественото положение на собственика към деня на издаване на заповедта за отчуждаване на имота.
	(3) Кооперации и обществени организации могат да бъдат обезщетявани с отстъпване на недвижими имоти за нужди, свързани с техните функции.
	(4) Граждани, кооперации и обществени организации, в полза на които е учредено право на строеж върху отчуждавания имот, имат същите права както собствениците.
	(5) При обезщетяване с отстъпване на застроен имот правоимащият получава върху държавната земя право на строеж.  Когато като обезщетение се отстъпва имот на стопанска или обществена организация, правоимащият получава собствеността на имота.
	Чл. 76.  (1) Граждани, които след 5 август 1966 г. са придобили чрез правна сделка идеална част от недвижим имот, се обезщетяват в брой, ако органът по чл. 95 прецени, че сделката е сключена с оглед приобретателят да си осигури участие в предстоящо жилищно строителство.
	(2) Когато приобретателят на идеалната част е съпруг, съпруга или дете на праводателя, той се обезщетява по ал. 1, т. 1 на предходния член. Другите роднини по права линия до втора степен се обезщетяват по преценка на органа по чл. 95 с отстъпване на недвижим имот или в брой.
	(3) Сделки с вещно правно действие за имота след откриване на производството за отчуждаването му са недействителни по отношение на инвеститора.
	Чл. 77.  Приема се, че собствениците са обезщетени:
	1) с влизане в сила на заповедта за определяне на конкретния недвижим имот, който се отстъпва като обезщетение при спазване на условията по чл. 82 и 83 и с плащане на евентуалната разлика в повече.  Заедно с това, когато като обезщетение се отстъпва жилище, което ще се построи, инвеститорът трябва да внесе в Държавната спестовна каса на името на правоимащия сума, равна на определеното парично обезщетение, включително разликите по чл. 89, ал. 1, и 90.  Внасянето на сумата произвежда действие по отношение на правоимащия от деня на съобщението по реда на Гражданския процесуален кодекс;
	2) с плащане в брой на определеното парично обезщетение.
	Чл. 78.  (1) Недвижимите имоти на граждани, кооперации и обществени организации, отчуждени за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, се заплащат съгласно с тарифа, одобрена от Министерския съвет. Тарифата може да предвижда мястото да се заплаща по степенувани цени в зависимост от неговата площ.
	(2) Цената се определя по време, когато се прави оценката.
	Чл. 79.  (1) За строежи направени незаконно след 31 декември 1965 г., не се дължи обезщетение при отчуждаването им за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации.  Собствениците на такива строежи са длъжни да ги съборят за своя сметка в срок, определен от техническите органи при народния съвет, и да приберат материалите.
	(2) За строежи, направени назаконно до 31 декември 1965 г. в урегулирани и неурегулирани имоти, включително върху държавна земя, за задоволяване на остра жилищна нужда, правоимащите се обезщетяват по общите правила.
	Чл. 80.  (1) Собственикът се обезщетява с отстъпване на недвижими имоти в населеното място по местонахождението на отчуждавания имот, когато има право да извършва строеж в това населено място.
	(2) (Попр. - ДВ, бр. 32 от 1973 г.) Съобразно с разпоредбите на предходната алинея собственик, който не е жител на населеното място, може да поиска да бъдат обезщетени с отстъпване на жилище или друг обект определени от него членове на семейството му или други роднини по права линия до първа степен, а внуци - когато нямат родители, които са жители на населеното място и отговарят на условията по законните разпоредби за придобиване на имота.  Исканията за това се правят с нотариално заверено заявление.
	б) Начини на обезщетяване
	Чл. 81.  (Изм. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) (1) При отчуждаване на жилищен имот, застроен с жилищна или друга сграда, или при отчуждаване на незастроен имот в район за жилищно строителство, собственик, съответно съсобственикът, който няма в населеното място или в местожителството си друг имот, достатъчен за неговите и на членовете на семейството му жилищни и професионални нужди, се обезщетява по негово искане с отстъпване на жилище, което да задоволява тези нужди.
	(2) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Когато собственикът на отчуждения имот или членовете на семейството му притежават друг жилищен имот, който не е достатъчен да задоволи жилищните и професионалните им нужди, той се обезщетява с жилище при условие, че в шестмесечен срок притежаваният жилищен имот се предостави на общинския народен съвет или бъде предложен за продажба по реда на глава втора от Закона за собствеността на гражданите.  Срокът започва да тече от влизане в сила на заповедта по чл.  98, когато отстъпеното жилище се намира в построена сграда, а когато то се намира в новострояща се сграда - от окончателното й завършване.
	(3) (Предишна ал. 2 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Броят на жилищата, нормите за жилищно задоволяване, условията и редът, при които собственикът, съответно съсобственикът се обезщетяват с отстъпване на повече от едно жилище за нуждите на неговите пълнолетни и встъпили в брак непълнолетни деца, които живеят в отчуждавания имот, както и тези, които не живеят в имота, но се намират в остра жилищна нужда, се определят от Министерския съвет с правилника за прилагане на закона.
	(4) (Предишна ал. 3 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При отчуждаване на незастроен имот правоимащите се обезщетяват с отстъпване на едно жилище с жилищна площ съобразно техните нужди.  Тази разпоредба се прилага и когато имотът е застроен с второстепенни временни и стопански постройки.
	(5) (Отм., предишна ал. 6, изм. - ДВ, бр. 87 от 1974 г., предишна ал. 4, бр. 102 от 1977 г.) Съсобственик, който притежава незначителна по размер и стойност идеална част от отчуждавания имот, се обезщетява в брой.  По преценка на органа по чл. 95 той може да бъде обезщетен с отстъпване на недвижим имот, като се държи сметка за неговото семейно, жилищно и материално положение.  Нормите, по които се определя незначителната по размер и стойност част, се установяват с правилника за приложение на този закон.
	(6) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) По преценка на органа по чл. 95 в жилището по предходните алинеи може да се предостави една стая в повече за задоволяване нуждите на родителите на собственика и на другия съпруг, ако живеят с него в едно домакинство и не притежават жилищен имот.
	(7) (Отм., предишна ал. 7, изм. - ДВ, бр. 87 от 1974 г., предишна ал. 6, бр. 102 от 1977 г.) Правата, които лицата имат при обезщетяване с отстъпване на жилище, се отнасят и за случая, когато те получават повече от едно жилище.
	Чл. 82.  (1) При отчуждаване на недвижими имоти за жилищно строителство независимо от инвеститора собственикът по негово искане се обезщетява с отстъпване на жилище в сградата, която ще се построи, или с негово съгласие в друга сграда.
	(2) При отчуждаване на недвижим имот за кооперативно жилищно строителство собственикът по негово искане се обезщетява с отстъпване на жилище в сградата на жилищно-строителната кооперация.  В този случай той по право е член на кооперацията.
	(3) (Доп. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При отчуждаване на недвижим имот, в който има гараж за лека моторна кола, собственикът по негово искане се обезщетява с отстъпване и на гараж за лични нужди съобразно с правилата на ал. 1 и 2.  Ако в отчуждения имот няма гараж, но собственикът притежава лека моторна кола и в жилищната сграда, която ще се построи върху отчуждения имот, е предвидено да се строят гаражи, той се обезщетява и с гараж.
	(4) При отчуждаване на недвижим имот за индивидуално комплексно жилищно строителство собственикът по негово искане се обезщетява с отстъпване на право на строеж в същия комплекс.  Собственик, който има в населеното място или в местожителството си и други имоти, достатъчни за неговите, на членовете на семейството и на роднините му по права линия до втора степен жилищни и професионални нужди, се обезщетява в брой.
	(5) При отчуждаване на недвижим имот за строеж на гаражи и паркинги за леки моторни коли за продажба на граждани собственикът по негово искане се обезщетява с отстъпване и на гараж за лични нужди в сградата, която ще се построи.
	(6) При отчуждаване на недвижим имот за индивидуално комплексно вилно строителство собственикът по негово искане се обезщетява с отстъпване на право на строеж в същия комплекс.  Собственик, който има в населеното място или в местожителството си и други имоти, достатъчни за неговите, на членовете на семейството и на роднините му по права линия до втора степен здравни и курортни нужди, се обезщетява в брой.
	(7) При отчуждаване на неурегулиран имот, който съгласно действуващите разпоредби не е могъл да служи за застрояване, собственикът по преценка на органа по чл.  95 се обезщетява с отстъпване на право на строеж върху държавен имот или в брой.
	(8) При отчуждаване на стопански сгради или помещения (магазини, работилници, складове и други подобни) собственик, който има в населеното място или в местожителството си недвижим имот, достатъчен за неговите и на членовете на семейството му жилищни и професионални нужди, се обезщетява в брой.
	Чл. 83.  (1) При отчуждаване на недвижими имоти за други мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации по този закон собственикът по негово искане се обезщетява с отстъпване на жилище в близост до имота му или с негово съгласие другаде в населеното място.
	(2) В застроителния и регулационен план, съответно в кварталнозастроителния и силуетен план се определят жилищните сгради, които трябва да се построят за тази цел.  Забранява се сградите, определени за обезщетяване на засегнатите собственици, да се изграждат за други нужди.
	(3) Жилищните сгради, определени за обезщетяване на засегнатите собственици, се включват от инвеститора като подобект на основния обект, за който е направено отчуждението.  Тези сгради се изграждат преди основния обект или едновременно с него.  Ако се отнася до малък брой жилища, те се изграждат при същите условия от народния съвет за сметка на инвеститора по лимита на основния обект.
	(4) (Доп. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) По решение на органа по чл. 95 правоимащите могат при условията на ал.  1 да бъдат обезщетявани с отстъпване на жилища и в сгради, изграждани по реда на чл. 117, както и в новостроящи се ведомствени сгради и в новостроящи се сгради на жилищностроителни кооперации, когато тези сгради се изграждат върху държавна земя, предоставена от народния съвет (с изключение на сгради на жилищностроителни кооперации, изграждани по стопански начин).  Гражданите, обезщетени с отстъпване на жилище в сграда на жилищностроителна кооперация, са по право членове на кооперацията.
	Чл. 84.  Инвеститорът е длъжен при проектиране на сградите да предвижда подходящи по вид, размер и разположение жилища, които да служат за обезщетяване на правоимащите.
	Чл. 85.  (1) Органът по чл. 95 може да реши собственикът съобразно с неговото семейно и жилищно положение да бъде обезщетен задължително с отстъпване на жилище в сградата, която ще се построи в имота (при жилищно строителство), съответно с жилище в новопостроена или новострояща се сграда (при други мероприятия по този закон), въпреки че той е поискал да бъде обезщетен в брой при условие, че сумата на обезщетението заедно със сумата на жилищностроителния заем са достатъчни да покрият стойността на жилището. Жилищата за собствениците се определят при спазване на общите правила по този закон.
	(2) Предходната алинея не се прилага: а) по отношение на собственици - мъже, навършили 60 години, и жени, навършили 55 години;  б) по отношение на собственици съпрузи, когато единият от тях е над посочената възраст.
	Чл. 86.  (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При отчуждаване на недвижим имот, предназначен за здравни или курортни нужди във вилни зони, курортни места и курортни части на населени места, собственикът по негово искане се обезщетява с отстъпване на равностоен застроен недвижим имот, но не повече от това, на което има право, или с отстъпване право на строеж върху държавен парцел в същия район, ако това е възможно и допустимо по действуващите законни разпоредби, а с негово съгласие - и в друг район.
	Чл. 87.  Вън от случаите, при които съгласно с този закон начинът на обезщетяване се определя по преценка на органа по чл. 95, правоимащият, ако поиска, се обезщетява в брой.
	Чл. 88.  Собственикът, който се обезщетява с отстъпване на жилище в новопостроена или новострояща се сграда, има право да го избере по етаж, разположение, изложение и др. въз основа на одобрения архитектурен проект. При евентуално изменение на проекта до започване на строителството собственикът има право на нов избор.
	Чл. 89.  (Доп. - ДВ, бр. 87 от 1974 г., изм., бр. 102 от 1977 г.) При обезщетяване на собственика с жилище частта от стойността на това жилище, която съответствува процентно на стойността на отчуждения имот, без тази на терена, се определя по същата тарифа, по която е оценен отчужденият имот. Останалата част се заплаща съгласно тарифата по чл. 78, ако жилището се намира в построена или новострояща се от държавата или от ведомство сграда. Когато жилището се намира в сграда, построена по реда на чл. 117, от жилищностроителна кооперация или чрез групов строеж, частта по предходното изречение се заплаща по цената, определена по реда и начина за всички жилища в сградата.
	Чл. 90.  Когато за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации се отчуждава единствен жилищен имот (застроен или незастроен), органът по чл. 95 може да реши собственикът да бъде освободен от заплащане на разликата или на част от нея между стойността на имота, който се отчуждава, и стойността на жилищния имот, който се отстъпва като обезщетение. В този случай се вземат предвид семейното и материалното положение на собственика, стойността на имота, който се отчуждава, времето, когато той е застроен, както и разгънатата му застроена жилищна площ в сравнение със застроената площ на жилището, което се отстъпва като обезщетение.
	Чл. 91.  (1) Разликите по чл. 89, ал. 1, и чл. 90 са част от дължимото обезщетение и са за сметка на инвеститора.
	(2) Актовете, с които тези разлики са установени, подлежат на принудително изпълнение съгласно Гражданския процесуален кодекс .
	Чл. 92.  Гражданите, обезщетени с отстъпване на жилище в новопостроена или новострояща се сграда, плащат наем за помещенията, в които са настанени до предаване на жилище, само в размер на данъка върху сградите за отчуждения имот.  Същото се отнася и за гражданите, останали да живеят в отчуждения имот.
	в) Особени правила за обезщетяване при отчуждения за улици, булеварди и
        площади
	Чл. 93.  (1) Отчужденията на места, собственост на граждани, кооперации и обществени организации, за улици, булеварди и площади по първоначален застроителен и регулационен план, както и по последващи планове, когато предходните планове не са приложени, са за сметка на собствениците на прилежащите парцели, а в определени случаи - за сметка и на народния съвет съгласно с правилника за приложение на този закон.
	(2) Отчужденията на урегулирани имоти, собственост на граждани, кооперации и обществени организации, за нови или за преустройство и разширение на улици, булеварди и площади, когато предходният план е бил приложен, са изцяло за сметка на народния съвет.
	(3) Собствениците на отчуждените имоти се обезщетяват от народния съвет, който събира платените суми от собствениците-длъжници, по реда за събиране на държавните вземания в срок до пет години с два процента годишна лихва.  При прехвърляне на собствеността на парцела чрез правна сделка цялата дължима сума се събира веднага.
	(4) Обезщетенията, платени до 28 август 1959 г. от народните съвети за отчуждения на места за улици, булеварди и площади, са изцяло за тяхна сметка.
	4.  Ред за отчуждаване на недвижими имоти
	Чл. 94.  (1) Недвижими имоти на граждани, кооперации и обществени организации се отчуждават за предвидените мероприятия по този раздел и собствениците се обезщетяват своевременно с оглед имотите да бъдат заети съобразно срока за започване на строителството.
	(2) Недвижими имоти в новоизграждани жилищни и други комплекси могат да се отчуждават и на етапи в граници, определени с кварталнозастроителни и силуетни планове, одобрени от органа по чл. 95 съобразно програмата за осъществяване на строителството.  Кварталнозастроителният и силуетен план трябва да обхваща цялостно съответните недвижими имоти.
	(3) По изключение недвижими имоти, засегнати от предвиждания по общия градоустройствен план или по застроителния и регулационен план, могат да се отчуждават преди времето за осъществяване на предвиденото мероприятие, когато това се налага за задоволяване на жилищна или друга неотложна нужда на собственика.  Правоимащите се обезщетяват по общия ред.
	Чл. 95.  Недвижимите имоти, необходими за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, се отчуждават с мотивирана заповед на председателя на изпълнителния комитет на окръжния, съответно на градския народен съвет, при който е създаден Съвет за архитектура и благоустройство.
	Чл. 96.  Недвижимите имоти, използуването на които е свързано с държавна тайна, се отчуждават по реда, предвиден със Закона за собствеността.
	Чл. 97.  (1) Производството за отчуждаване на имотите се открива от органа по чл. 95, когато мероприятието е предвидено за изпълнение (освен ако се отнася за предсрочно отчуждаване) и са осигурени средства за обезщетяване на правоимащите, както и средства за дължими вноски съгласно разпоредбите за опазване на обработваемата земя.
	(2) По предложението за отчуждаване на имотите и по възраженията и исканията на собствениците се правят проучвания и оценки от нарочна комисия.
	Чл. 98.  (1) Със заповедта за отчуждаване на имота се определят:
	1.  оценката на имота;
	2.  начинът, по който собственикът се обезщетява - с отстъпване на недвижим имот или с плащане в брой;
	3.  (доп. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) недвижимият имот, включително правото на строеж, който се отстъпва като обезщетение (вид, местонахождение, размер, застроена площ, кубатура и др.), и неговата оценка - в случай, че се отнася за обект в построена от по-рано сграда или друг наличен обект;
	4.  видът, общата характеристика и броят на жилищата и други обекти, които трябва да бъдат отстъпени като обезщетение в новопостроена или новострояща се сграда;
	5.  разликата или част от нея между стойността на отчуждения имот и тази на наличния жилищен имот, отстъпван като обезщетение, от заплащането на която правоимащият се освобождава, когато са налице условията за прилагане на чл. 90.
	(2) Заповедта се съобщава на заинтересуваните по реда на Гражданския процесуален кодекс, които могат да я обжалват съгласно с чл. 138, ал. 1, т. 1, чл. 139 и чл. 143.
	Чл. 99.  (1) Когато въз основа на влязлата в сила заповед за отчуждаване на имота правоимащите се обезщетяват с отстъпване на жилища или други обекти в новопостроена или новострояща се сграда, те се поканват със съобщение по реда на Гражданския процесуален кодекс да изберат в едномесечен срок жилищата и другите обекти съобразно правата, които имат по този закон.
	(2) Органът по чл. 95 утвърждава предварително списък за последователния ред, по който правоимащите избират жилищата и другите обекти.
	Чл. 100.  (Доп. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) (1) Органът по чл. 95 издава допълнителна заповед за конкретните обекти, които се отстъпват като обезщетение, включително за правото на строеж, за тяхната оценка и за приложението на чл. 89, ал. 1, и чл. 90.
	(2) Допълнителната заповед се съобщава на заинтересуваните по реда на Гражданския процесуален кодекс, които могат да я обжалват съгласно с чл. 138, ал. 1, т. 1, и чл. 140.
	Чл. 101.  До окончателното решаване на възникнали спорове относно жилищата и други обекти, които трябва да бъдат отстъпени като обезщетение, съответните обекти не могат да се продават или заменяват и не могат да бъдат предмет на разпределение в жилищностроителна кооперация.
	Чл. 102.  Правоимащите, обезщетявани с отстъпване на жилище или друг обект, могат да поискат съответните обекти да се дадат направо на определени от тях членове на семейството им или на други роднини по права линия до първа степен, които отговарят на условията по законните разпоредби за придобиване на имота.  Исканията за това се правят с нотариално заверено заявление.
	Чл. 103.  (1) Правоимащият придобива собствеността на недвижимия имот, отстъпен като обезщетение по силата на самата заповед на органа по чл. 95, при условие, че е изплатил разликата, която евентуално дължи между стойността на отчуждения имот и стойността на отстъпения имот, освен ако за плащането е даден срок съгласно с действуващите разпоредби по кредитиране на жилищното строителство.  Когато е даден срок за плащането, вземането се обезпечава със законна ипотека върху имота в полза на инвеститора.
	(2) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Органът по чл. 95 може до предаване на обекта да изменя влезлите в сила заповеди по чл. 98 и 100 по молба на правоимащите с нотариално заверени подписи, когато се иска парично обезщетение вместо имотно, жилище с по-малък брой жилищни помещения, но не по-големи по площ от определеното, или промяна на местоположението на жилището при условие, че инвеститорът е съгласен и че заповедта не засяга правата, придобити от трети добросъвестни лица.
	Чл. 104.  Когато отчуждените имоти са обременени с вещни тежести, правоимащите се обезщетяват при спазване и на следните правила:
	1.  при плащане в брой: а) дължимото парично обезщетение до размера на обезпеченото с ипотека вземане се плаща на ипотекарния кредитор, доколкото вземането му не се предшествува от друго, с предимство за удовлетворение; б) при наложена върху имота друга вещна тежест за определена или неопределена сума дължимото парично обезщетение се внася в ДСК и служи за обезпечаване на съответното вземане;
	2.  при обезщетяване с отстъпване на недвижим имот вещните тежести върху отчуждения имот преминават по право и в същия ред до размера, в който третите лица не са били удовлетворени върху отстъпения имот.  Правото на ползуване преминава върху отстъпения имот в съществуващия му обем.  Тези тежести се вписват от нотариуса при издаване на нотариалния акт за отстъпения имот.
	Чл. 105.  (1) Недвижимите имоти, отчуждени за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, се заемат, след като инвеститорът обезщети правоимащите съгласно с този закон.
	(2) Правоимащите събират добивите от отчуждените имоти до обезщетяването им по законния ред.
	Чл. 106.  (1) По изключение, когато особено важни държавни и обществени интереси налагат строителството да започне незабавно, недвижимият имот може да бъде зает въз основа на заповед на органа по чл. 95, с която само се отчуждава и оценява имотът и се определя начинът на обезщетяване на правоимащите.  Имотът може да бъде зает и преди заповедта да е влязла в сила.
	(2) (Попр. - ДВ, бр. 32 от 1973 г.) Недвижимият имот се заема, след като инвеститорът внесе в Държавната спестовна каса на името на правоимащия сума, равна на обезщетението по заповедта, за което се прави съобщение по реда на Гражданския процесуален кодекс, и на правоимащите е предоставено подходящо жилище.
	(3) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При наличност на условията по ал. 1 и 2 недвижимият имот се заема по решение на Съвета по териториално и селищно устройство.  При обезщетяване в брой сумата, внесена от инвеститора, се изплаща на правоимащия веднага след като заповедта за отчуждаване на имота влезе в сила.  При обезщетяване с отстъпване на недвижим имот сумата, внесена от инвеститора, служи за покриване на стойността на имота, който ще бъде отстъпен на правоимащия.
	Чл. 107.  (1) Заповедта по ал. 1 на предходния член се съобщава на заинтересуваните по реда на Гражданския процесуален кодекс, които могат да я обжалват в 14-дневен срок от съобщението пред надлежния окръжен съд съгласно с чл. 139, т. 1, 2 и 3.
	(2) До влизане на оценката в сила не се допуска да се премахват сгради, постройки, съоръжения, трайни насаждения и други подобрения в местата, освен ако видът, състоянието, размерът, застроената площ, кубатурата, броят и пр. на подобренията са установени по реда за обезпечаване на доказателствата.
	(3) Правоимащият се обезщетява окончателно съгласно с този закон.
	(4) Ако задълженията във връзка с окончателното обезщетяване на правоимащия не бъдат изпълнени в определените срокове, органите по държавния технически контрол спират със заповед строителството, за което е направено отчуждаването.
	Чл. 108.  (1) След изтичане на сроковете за обезщетяване правоимащият може да поиска да бъде снабден с изпълнителен лист за размера на сумата, която му се дължи, въз основа на влязлата в сила оценка.
	(2) За неизплатеното обезщетение се дължат законните лихви от деня на изтичане на срока за плащане.
	(3) Когато при заемане на недвижими имоти по чл. 106 правоимащият се обезщетява с отстъпване на недвижим имот, върху сумата на обезщетението се дължат законните лихви от деня на заемане на отчуждения имот до влизане в сила на заповедта за конкретно определения обект, който се отстъпва като обезщетение.
	Чл. 109.  (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) (1) Ако в тригодишен срок от влизане в сила на заповедта за отчуждаване на имота правоимащият не бъде обезщетен, по негово искане органът по чл. 95 отменя заповедта изцяло или се извършва нова оценка.
	(2) Когато след издаване на заповедта по чл. 100 обектът отпадне от плана или имотът бъде предназначен за други мероприятия и отстъпеният като обезщетение имот не е предаден на собственика, по негово искане органът по чл. 95 отменя отчуждаването.
	(3) При условията на предходните алинеи отменяване на заповедта за отчуждаване може да поиска и инвеститорът.
	Раздел II
	Отчуждения и обезщетения по дворищнорегулационния план
	Чл. 110.  (1) Недвижимите имоти (местата със сградите, постройките, съоръженията, трайните насаждения и другите подобрения в тях), придадени към парцели на други физически или юридически лица, се смятат за отчуждени от деня на влизане в сила на дворищнорегулационния план.
	(2) Длъжник по дворищнорегулационния план е собственикът на парцела, към който се придават местата и подобренията в тях, както и всеки последващ приобретател на парцела.
	Чл. 111.  (1) Правоимащите могат да заявят с нотариално заверено заявление до председателя на изпълнителния комитет на общинския народен съвет, че са надлежно обезщетени за отчуждените имоти.  По същия ред съсобствениците на образуван по регулация общ парцел за малкоетажно застрояване могат да заявят, че са взаимно обезщетени за изравняването на частите им в парцела.
	(2) Заявлението по предходната алинея е основание за издаване на нотариален акт по чл. 134, ал. 2.
	Чл. 112.  (1) Вън от случая по предходния член всяка от заинтересуваните страни може да поиска да се определи обезщетение за недвижимите имоти, придадени по дворищнорегулационния план, при условията и по реда, посочени в правилника за приложение на този закон.
	(2) Недвижимите имоти, придадени по дворищнорегулационния план, се заплащат съгласно с тарифата по чл. 78, без цените да се степенуват, в зависимост от площта на мястото.
	(3) Оценките се извършват от комисията по чл. 97, ал. 2.
	Чл. 113.  (1) Правоимащият се снабдява с изпълнителен лист срещу длъжника въз основа на влязлата в сила оценка.  Искане за това може да се прави след изтичане на една година от влизане в сила на дворищнорегулационния план, съответно след изтичане на срока за плащане.
	(2) Върху сумата на неизплатеното обезщетение се дължат законните лихви от деня на изтичане на срока за плащане.
	Чл. 114.  (1) Недвижимите имоти, придадени по дворищнорегулационния план, се заемат след обезщетяване на правоимащия съгласно с правилата на този закон и правилника за неговото приложение.
	(2) Правоимащите събират добивите от отчуждените имоти до обезщетяването им по законния ред.
	(3) Недвижимите имоти, придадени по дворищнорегулационния план, се придобиват без всякакви тежести.
	Раздел III
	Обезщетения при други мероприятия
	Чл. 115.  (1) В случаите, предвидени изрично в този закон и разпоредбите по неговото приложение, обезщетения, дължими във връзка с други мероприятия (вън от обезщетенията за отчуждаване на недвижими имоти за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации и по дворищнорегулационния план), се определят съгласно правилника за приложение на този закон.
	(2) Оценката се извършва от комисията по чл. 97, ал. 2.
	(3) Правоимащият се снабдява с изпълнителен лист за изискуемото си вземане срещу длъжника въз основа на влязлата в сила оценка.  Върху сумата на неизплатеното обезщетение се дължат законните лихви от деня на изтичане срока за плащане.
	Глава шеста
	СТРОИТЕЛСТВО В ОТЧУЖДЕНИ НЕДВИЖИМИ ИМОТИ И В НАЛИЧНИ ДЪРЖАВНИ ИМОТИ
	1.  Ведомствено жилищно строителство
	Чл. 116.  Ведомствено жилищно строителство в отчуждени недвижими имоти и в наличен държавен имот се осъществява от съответните учреждения, стопански и обществени организации-инвеститори.
	2.  Строеж на жилища и други обекти от народните съвети
         за продажба на гражданите
	Чл. 117.  (1) Строежът на жилища и други обекти за продажба на гражданите в отчуждени недвижими имоти и в наличен държавен имот се осъществява от стопански предприятия-инвеститори при народните съвети.
	(2) (Доп. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) Предприятието продава жилищата и други обекти на нуждаещи се граждани, при условия и по ред, определени с наредба, издадена от Министерския съвет, в която се определят и нормите за задоволяване жилищните нужди на купувачите.
	(3) (Изм. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) след като е отстъпена припадащата се идеална част от правото на строеж по реда на чл. 130, ал. 1.
	(4) Купувачът придобива собствеността на жилището и други обекти и на припадащия се дял от общите части от сградата със съответно право на строеж върху държавната земя по силата на самия договор.  Това се отнася и за заварени случаи.  Когато за плащането на цената е даден срок съгласно с действуващите разпоредби по кредитиране на жилищното строителство, вземането се обезпечава със законна ипотека върху имота в полза на предприятието-инвеститор.
	Чл. 118.  (Попр. - ДВ, бр. 32 от 1973 г., заличен, бр. 87 от 1974 г.)
	Чл. 119.  (1) За недостатъци в строителството, произлезли от лошо изпълнение или от влагане на недоброкачествени или нестандартни материали, детайли и елементи, отговарят солидарно стопанското предприятие-инвеститор при съответния народен съвет и предприятията-изпълнители (строителни и проектантски).
	(2) Стопанското предприятие-инвеститор и предприятията-изпълнители отговарят по предходната алинея и пред лицата, обезщетени с отстъпване на жилища или друг обект в новопостроена или новострояща се сграда.
	(3) Когато искът е предявен само срещу някои от солидарно отговорните предприятия, по делото се привличат като съответници и останалите предприятия.
	(4) Отговорността се погасява в петгодишен давностен срок, който започва да тече от предаване на обекта на инвеститора по установения ред.
	3.  Кооперативно жилищно строителство
	Чл. 120.  (1) Кооперативно жилищно строителство в отчуждени недвижими имоти и в наличен държавен имот се осъществява от жилищностроителни кооперации, на които е отстъпено право на строеж с решение на органа по чл. 130, ал. 1.
	(2) Собствениците на отчуждените имоти се обезщетяват за сметка на жилищностроителната кооперация.  Дължимите суми се плащат чрез предприятието за жилищно строителство.
	(3) В решението по ал. 1 се определя и срок за започване на строителството.  При уважителни причини този срок може да бъде продължен най-много с една година по решение на изпълнителния комитет на съответния народен съвет.
	4.  Надстрояване и пристрояване на заварени жилищни сгради с жилища
	Чл. 121.  (1) (Изм. и доп. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При отчуждения съгласно с чл. 71, ал. 1, заварените жилищни сгради се надстрояват и пристрояват от стопански предприятия-инвеститори при народните съвети или от жилищностроителни кооперации или от граждани, участници в групов строеж. Жилищностроителна кооперация може да получи право за надстрояване и пристрояване на една заварена жилищна сграда, а на повече от една - само когато сградите се намират в общ парцел при режим на етажна собственост. Органите на народния съвет определят срок за започване и завършване на строежа, както и размерът на сумата, обезпечаваща разходите за възстановяване на вредите от надстрояването или пристрояването на съществуващите жилища, на общите части и на външния вид на сградата. Разрешение за разкриване на сградата се дава, след като органите на народния съвет установят, че са осигурени необходимите средства, материали и работна сила за строежа.
	(2) В тези случаи се прилагат съответно чл. 117, 119 и 120.
	(3) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Предимство при отстъпване на право на строеж за надстрояване или пристрояване по чл. 71, ал. 1 имат засегнатите от отчуждаването собственици и роднините им по права линия до първа степен включително.
	(4) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Когато правото на надстрояване или пристрояване се отстъпва на жилищностроителна кооперация, лицата по ал. 3 се приемат задължително за нейни членове.
	Чл. 122.  (1) При надстрояването и пристрояването инвеститорът е длъжен да направи за своя сметка съответни сервизни помещения (тавански, зимнични и др.) за собственика вместо премахнатите или преустроените във връзка със строежа.
	(2) При надстрояването и пристрояването не се възстановяват премахнати тавански помещения, когато сградата е с плосък покрив или когато в подпокривното пространство се изграждат жилища или ателиета.  В този случай собствениците се обезщетяват за премахнатите тавански помещения по общите правила.
	(3) Собственикът на заварената сграда не участвува в разходите за новопостроените общи части, освен доколкото обслужват отстъпени му като обезщетение обекти в надстроените или пристроените части на сградата.
	(4) Собственикът на заварената сграда заплаща по действителна строителна стойност подобренията, произлезли в притежавани от него жилища и други обекти при надстрояването и пристрояването на сградата, като направа на нови и подновяване на заварени вътрешни инсталации и съоръжения, подновяване на дограма, увеличаване на полезната жилищна площ и др.
	Чл. 123.  При завършване на строежа инвеститорът е длъжен да отстрани за своя сметка всички повреди, причинени на имота при строителството.  Разходите във връзка с временното преместване на обитателите на заварените сгради в други помещения са за сметка на инвеститора.
	5.  Завършване на недовършени жилищни сгради или части от тях
	Чл. 124.  (1) Отчуждените недовършени сгради или недовършени части от сгради се довършват от стопански предприятия-инвеститори при народните съвети.  В случая се прилагат съответно чл. 117, 119 и 123.
	(2) Собствениците се обезщетяват по общия ред за мястото и подобренията в него (сгради, постройки, съоръжения и др.), включително тези, които са били премахнати във връзка със започнатия, но недовършен строеж.
	6.  Индивидуално жилищно и вилно строителство
	Чл. 125.  (1) Върху имоти, отчуждени за индивидуално (единично, групово и комплексно) жилищно строителство и в наличен държавен имот, се отстъпва право на строеж на нуждаещи се граждани.
	(2) Граждани, които на това основание са построили сгради в комплекс за индивидуално жилищно строителство, могат да ги преустройват, надстрояват и пристрояват, както и да извършват нов строеж на тяхно място при спазване на действуващите разпоредби и застроителните планове, без да е необходимо съгласието на съответните държавни органи и на лицата, получили право на строеж върху държавна земя в комплекса.
	Чл. 126.  Върху имоти, отчуждени за вилно строителство, урегулирани в парцели, върху налични държавни парцели във вилни зони и върху налична държавна земя във вилни комплекси се отстъпва право на строеж на работници и служители по предложение на стопански организации, учреждения и обществени организации, както и на други граждани за задоволяване на техни и на членовете на семействата им здравни и курортни нужди.
	Чл. 127.  (1) В имоти, отчуждени за индивидуално комплексно вилно строителство, се отстъпва право на строеж на дотогавашните собственици при условията на чл. 82, ал. 6 за задоволяване на техни, на членовете на семействата им и на роднините им по права линия до втора степен здравни и курортни нужди, както и на работници, служители и други граждани съгласно с предходния член.
	(2) Вилни комплекси могат да се изграждат и от стопанските предприятия- инвеститори при народните съвети с оглед вилните сгради и други обекти да се продават на работници, служители и други нуждаещи се граждани.  В случая се прилагат съответно чл. 117, ал. 3 и 4, и чл. 119.
	(3) За сградите, построени във вилни комплекси, се прилага съответно и чл. 125, ал. 2.
	7.  Строеж на гаражи и паркинги за леки моторни коли
	Чл. 128.  (1) Строежът на гаражи и паркинги за леки моторни коли за продажба или за отдаване под наем на нуждаещи се граждани в отчуждени имоти и в наличен държавен имот се осъществява от стопански предприятия-инвеститори при народните съвети.  Когато гаражите и паркингите се продават, се прилагат съответно чл. 117, ал. 3 и 4, и чл. 119.
	(2) Предприятието продава или отдава под наем построените гаражи и паркинги на граждани, които притежават в близост жилища.
	Чл. 129.  (1) В обособени части от жилищни комплекси върху държавна земя може да се отстъпва на граждани, които живеят в непосредствена близост, право за построяване по стопански начин на подземни гаражи и паркинги за леки моторни коли за лични нужди в съответствие със застроителните планове и одобрен архитектурен проект при спазване на санитарно-хигиенните и противопожарните изисквания, като се държи сметка и за спокойствието на гражданите.
	(2) В случая се прилага съответно и чл. 125, ал. 2.
	8.  Отстъпване право на строеж върху държавна земя
	Чл. 130.  (1) (Изм. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) Правото на строеж върху държавна земя в полза на кооперации, други обществени организации и граждани се отстъпва:
	1.  при обезщетяване на собствениците на недвижими имоти, отчуждени по този закон за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации - със заповедта по чл. 95 и 100;
	2.  за други мероприятия по този закон - със заповед на председателя на изпълнителния комитет на общинския народен съвет, одобрена от председателя на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет, а за София - със заповед на председателя на изпълнителния комитет на районния народен съвет, съответно на градските народни съвети в градовете Банкя и Нови Искър, одобрена от председателя на изпълнителния комитет на Софийския градски народен съвет.
	(2) Припадащата се идеална част от правото на строеж върху държавната земя съответствува на сметната стойност на отделните жилища и други обекти по утвърдената документация за строежа независимо от евентуалните й бъдещи изменения.
	(3) Обществени организации, кооперации и граждани, които по силата на отстъпено право на строеж върху държавна земя са построили жилища, вилни сгради, гаражи, паркинги или други обекти, придобиват собствеността на обекта.
	(4) Правото на строеж върху държавна земя включва ползуването и върху незастроената част от мястото.
	Чл. 131.  (1) Правото на строеж, отстъпено върху отделен държавен парцел извън системата на комплекси, включва право да се построят при спазване на действуващите разпоредби и застроителните планове и необходими второстепенни постройки, както и подземни гаражи и паркинги за леки моторни коли.  Това се отнася и за заварени случаи.
	(2) При липса на съгласие между гражданите, които са получили общо право на строеж върху държавната земя, правото да се построи подземен гараж или паркинг за лични нужди може да се осъществява и само от някои от тях по решение на органа по ал. 1 на предходния член, взето по предложение на общото събрание на собствениците в етажната собственост.  Когато в общото събрание не може да се получи мнозинство, въпросът се решава от органа по ал. 1 на предходния член.
	(3) Гражданите, които ще построят гаражи или паркинги, заплащат допълнително на народния съвет преди издаване на разрешението за строеж припадащата им се част от цената на правото за строеж.  Сумата се внася в Уравнителния фонд при градските народни съвети.
	Чл. 132.  (1) В държавна земя и заварени комплекси в съответствие с действуващите разпоредби и застроителните планове, нормативите за плътност и интензивност на застрояване и гъстотата на обитаване народният съвет, както и определени от органа по чл. 130, ал. 1, учреждения, стопански и обществени организации могат да осъществяват допълнително надземни и подземни строежи в терена независимо от правата, които народният съвет вече е отстъпил в същия комплекс.
	(2) Когато по реда на предходната алинея се строят гаражи и паркинги, те трябва да бъдат подземни и да са предназначени за продажба или за отдаване под наем на граждани, които живеят в непосредствена близост.
	(3) При прилагане на алинея 1 сумите, платени за правото на строеж, отстъпено допълнително на стопански и обществени организации и на граждани, се внасят в Уравнителния фонд при градските народни съвети.
	Чл. 133.  (1) Правото на строеж се отстъпва по цена съгласно тарифата по чл. 78, но не по-малка от размера на обезщетението, което е платено за отчуждаване на съответните имоти.
	(2) Когато отчужденото място е заплатено по степенувана цена в зависимост от неговата площ, правото на строеж се отстъпва по цени съгласно тарифата по чл. 78, без те да се степенуват.  Разликите се внасят в Уравнителния фонд при градските народни съвети.
	Глава седма
	АКТОВЕ ЗА НЕДВИЖИМИ ИМОТИ И ПОГАСИТЕЛНА ДАВНОСТ
	1.  Актове за отчуждени и придобити недвижими имоти
	Чл. 134.  (1) За недвижими имоти, отчуждени за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, се съставя акт, след като условията за заемане на имота са изпълнени.
	(2) За недвижими имоти, придадени по дворищнорегулационния план към парцели на други физически или юридически лица, и за частите в мястото на образуван по регулация общ парцел нотариусът издава нотариален акт, след като условията за заемане на имота са изпълнени.
	(3) Нотариален акт по предходната алинея се издава и когато е изтекла погасителна давност за дължимото обезщетение.  Искането за издаване на нотариален акт се съобщава на заинтересуваната страна по реда на Гражданския процесуален кодекс.  При спор въпросът се решава по съдебен ред.
	(4) За недвижими имоти, отстъпени като обезщетение, на правоимащия се издава нотариален акт, след като изплати на държавата разликата, която евентуално дължи между стойността на отчуждения имот и стойността на отстъпения имот, освен ако за плащането е даден срок.
	(5) За недвижими имоти, придобити по глава шеста, се издават нотариални актове.  Това не се отнася за жилища и други обекти, които гражданите са купили с договор от предприятията-инвеститори при народните съвети.
	Чл. 135.  Правоимащите се въвеждат във владение на недвижимите имоти по тяхно искане от съдебния изпълнител въз основа само на акта, нотариалния акт или договора.  Заинтересованите лица могат да възразяват против въвода във владение по реда на Гражданския процесуален кодекс.  Въводът във владение при нужда се извършва в присъствие на представител на техническата служба при съответния народен съвет.
	Чл. 136.  Нотариалните актове, издадени съгласно с чл. 134, ал. 2 - 5, решенията, с които се отстъпва право на строеж върху държавна земя, и договорите за продажба на жилища и други обекти от предприятията-инвеститори при народните съвети могат да бъдат обезсилвани, когато има основание, само по съдебен ред.
	2.  Погасителна давност на вземанията за отчуждени недвижими имоти
	Чл. 137.  (1) Вземания за обезщетения за недвижими имоти, отчуждени за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации по този закон, и за недвижими имоти, отчуждени по дворищнорегулационния план, се погасяват с изтичане на петгодишна давност.
	(2) Давностният срок започва да тече от деня, когато съгласно този закон и правилника за неговото приложение правоимащият може да иска да бъде снабден с изпълнителен лист за дължимото му обезщетение.
	(3) Давността се прекъсва и спира съгласно Закона за задълженията и договорите.  Тя се прекъсва и с искане за извършване на нова оценка при условията на този закон и правилника за неговото приложение, а за вземанията за недвижими имоти, отчуждени за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации - и с писмено искане, направено пред съответните органи за плащане на обезщетение.
	Глава осма
	КОНТРОЛ ЗА ЗАКОННОСТТА И ПРАВИЛНОСТТА НА АКТОВЕТЕ ПО ТЕРИТОРИАЛНОТО
     И СЕЛИЩНОТО УСТРОЙСТВО
	Раздел I
	Правораздавателен контрол
	1.  Съдебен контрол
	Чл. 138.  (1) Подлежат на обжалване пред окръжния съд:
	1) заповедта по чл. 98 за отчуждаване на недвижими имоти за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, както и допълнителната заповед по чл. 100;
	2) дворищнорегулационният план;
	3) заповедта за допълване или поправяне на кадастралния план, както и отказът той да бъде допълнен или поправен.  При изменение на дворищнорегулационния план поради съществени непълноти или грешки в кадастралния план пряко заинтересованите собственици могат да обжалват заповедта за допълване или поправяне на кадастралния план заедно с одобрения нов дворищнорегулационен план;
	4) архитектурният проект за начина на застрояване на общ дворищнорегулационен парцел за малкоетажно застрояване;
	5) отказът да се издаде разрешение за строеж въз основа на одобрен проект;
	6) заповедта, с която се разпорежда да бъдат премахнати строежи като негодни за използуване, застрашени от самосрутване или вредни в санитарно-хигиенно отношение;
	7) заповедта по чл. 26, ал. 3, за включване на имоти в поземления фонд.
	8) (нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) отказът да се уважи искане по чл. 109.
	(2) (Доп. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) Подлежат на обжалване пред районния, съответно пред окръжния съд, съобразно правилата за подсъдността заповедта по чл. 98 и 100, когато се обжалва само оценката, както и решенията на комисията, с които се определят:
	1) обезщетения за недвижими имоти, отчуждени по дворищнорегулационния план;
	2) нова оценка на недвижими имоти, отчуждени за мероприятия на държавата, кооперации или обществени организации;
	3) обезщетения при други мероприятия (чл. 115).
	(3) Обжалването може да се отнася само до законосъобразността на акта.
	Чл. 139.  Заповедта за отчуждаване на имота (чл. 98) може да се обжалва относно:
	1) съобразяване на отчуждението с предвижданията на съответните планове и проекти, както и с изискванията по чл. 97, ал. 1;
	2) оценката на недвижимия имот, който се отчуждава, и размера на дължимото обезщетение;
	3) начина, по който собственикът се обезщетява (с отстъпване на недвижим имот или плащане в брой);
	4) (доп. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) оценката на недвижимия имот, който се отстъпва като обезщетение, включително за правото на строеж, когато се отнася за обект в построена от по-рано сграда или друг наличен обект.
	Чл. 140.  Допълнителната заповед (чл. 100) може да се обжалва относно:
	1) съобразяването й с влязлата в сила заповед за отчуждаване на имота;
	2) (доп. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) оценката на недвижимия имот, включително за правото на строеж, който се отстъпва като обезщетение;  това не се отнася за оценки, направени съгласно с действуващите разпоредби въз основа на сметната стойност на сградите и другите обекти.
	Чл. 141.  (1) Съдът не може:
	1) да изменява дворищната регулация по съображения, свързани с техническата или стопанската й целесъобразност;
	2) да се произнася по законосъобразността и целесъобразността на акта, с който е допуснато изменение на предходния дворищнорегулационен план;  при обжалване на този акт по вътрешнослужебен път до решаване на въпроса производството пред съда се спира;
	3) да се произнася по целесъобразността на допуснатите при одобрението на плана отклонения от размерите на парцелите съгласно с действуващите разпоредби, нито да допуска такива отклонения по своя преценка;
	4) да се произнася по имущественоправни спорове във връзка с кадастралния план и разписния списък;  до решаване на такива спорове по исков ред производството пред съда по обжалване на дворищнорегулационния план се спира.
	(2) Предвижданията на застроителния план относно характера и начина на застрояването на отделните парцели и свързаните с тях регулационни положения са задължителни за съда.  Органът, който е одобрил дворищнорегулационния план, изменява и допълва служебно със заповед застроителния план, когато това се налага във връзка с постановеното от съда изменение на регулацията.
	2.  Контрол от Особената комисия при Комитета по архитектура и
         благоустройство
	Чл. 142.  (1) При Комитета по архитектура и благоустройство се учредява Особена комисия, която упражнява контрол за законосъобразността на кварталнозастроителни и силуетни планове, на актове за отчуждения и свързаните с тях обезщетения и на актове за премахване на строежи, които загрозяват околната среда.
	(2) Комисията е особена юрисдикция.  Тя действа чрез специализирани състави.  Всеки състав се състои от председател - член на Върховния съд, и членове - двама специалисти, определени от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство.
	(3) Председателят на състава може да изисква от всички държавни органи, стопански и обществени организации данни, книжа и сведения, необходими за правилното решаване на делото.
	Чл. 143.  (1) Собствениците, както и заинтересованите инвеститори могат да обжалват заповедта за отчуждаване на недвижими имоти за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации относно вида, общата характеристика и броя на жилищата и други обекти, които трябва да бъдат отстъпени като обезщетение в новопостроена или новострояща се сграда (чл. 98, т. 4).
	(2) При обжалване на заповедта по чл. 98, т. 2 пред окръжния съд производството пред Особената комисия се спира.  Когато бъде възобновено, производството продължава съобразно с влязлото в сила решение на съда.
	Чл. 144.  (1) Когато жалбата срещу кварталнозастроителен и силуетен план не съдържа оплаквания за закононарушения, а се отнася само до целесъобразността на предвижданията на плана по същество, Особената комисия, ако установи при служебната проверка, че планът е законосъобразен, прекратява мотивирано делото.
	(2) Прекратеното дело се предава на съответния орган при Комитета по архитектура и благоустройство, който, ако намери, че планът е неправилен по същество, препраща жалбата на съответния народен съвет, за да се образува производство за изменение на плана по административен ред.  Писмото на комитета е основание да се образува производство за изменение на плана.
	(3) Ако комисията отмени плана изцяло или отчасти, новият план се изработва, като се започне от действието, което е признато за незаконосъобразно.
	3.  Общи правила за правораздавателния контрол
	Чл. 145.  (1) Право да обжалват имат лицата, интересите на които са засегнати от обжалвания акт или отказ, както и прокурорът.
	(2) Жалбата се подава в 14-дневен срок от съобщаването на акта или на отказа на заинтересованите лица по реда на Гражданския процесуален кодекс. Когато заповедта за одобряване на дворищнорегулационен, кварталнозастроителен и силуетен план е обнародвана в Държавен вестник, срокът тече от деня на обнародването, което се прави, след като заповедта е разгласена от съответния народен съвет по подходящ начин.
	Чл. 146.  (1) Жалбата се подава чрез службата при народния съвет до надлежния съд, съответно до Особената комисия.
	(2) В жалбата се посочват:
	1) името и адресът на жалбоподателя;
	2) обжалваният акт и имотът, за който той се отнася (планоснимачен номер и номер на квартала и парцела);
	3) закононарушенията, които жалбоподателят намира, че са допуснати;
	4) искането, което се прави.
	(3) Жалбата се подписва от жалбоподателя и се прилагат преписи от нея и от приложенията й.
	Чл. 147.  (1) Ако жалбата не отговаря на изискванията по алинеи 2 и 3 на предходния член с изключение на ал. 2, т. 3, службата при народния съвет изпраща съобщения до жалбоподателя в 7-дневен срок от получаването му да отстрани нередовностите.  Когато адресът на жалбоподателя не е посочен или не е известен на службата, съобщението се поставя на определеното за това място в народния съвет в продължение на една седмица.  Препис от съобщението се прилага към преписката.
	(2) Ако жалбоподателят не отстрани нередовностите в срока, жалбата заедно с приложенията се връща, а когато адресът е неизвестен - се оставя в службата на разположение на жалбоподателя.  По същия начин се постъпва и когато жалбата е подадена след изтичане на срока за обжалване.  Резолюцията на председателя на изпълнителния комитет на народния съвет за връщане на жалбата може да се обжалва в 7-дневен срок пред съда, съответно пред Особената комисия.  Срокът тече от връчване на съобщението за връщане на жалбата.
	(3) Когато жалбата отговаря на изискванията по ал. 2 и 3 на предходния член, на пряко заинтересованите се връчва препис от нея в 7-дневен срок. Преписката заедно с всички книжа, съобщения, разписки и служебни копия от съответните планове, когато са необходими, се изпраща на съответния съд, съответно на Особената комисия, заедно със справка и списък на гражданите, учрежденията, стопанските и обществените организации, които трябва да бъдат призовани.
	Чл. 148.  (1) До изтичането на срока за обжалване актът не се изпълнява.
	(2) Обжалването на актове по чл. 138, ал. 1, т.  2, 3, 4, 6 и 7 и ал. 2, чл. 139, т. 2 и 4, чл. 140, т. 2, чл. 143, ал. 1, както и на актовете за премахване на строежи, които загрозяват околната среда, спира изпълнението им в частите, за които се отнася.
	(3) Обжалването на актове по чл. 139, т. 1 и 3, и чл. 140, т. 1, не спира изпълнението им, освен ако съдът постанови това по реда на Гражданския процесуален кодекс.
	(4) При обжалване на кварталнозастроителни и силуетни планове председателят на Особената комисия може с резолюция да спира приложението им до разглеждане на делото.
	Чл. 149.  (1) Като страна по делото при обжалване на актове по чл. 138, ал. 1, и чл. 142, ал. 1 се призовава и председателят на изпълнителния комитет на съответния окръжен или градски народен съвет.  Той може да изпрати като свой представител длъжностно лице от народния съвет.
	(2) Когато дворищнорегулационният план се обжалва само от някои от съсобствениците на парцела, по делото се призовават и останалите съсобственици.
	Чл. 150.  (1) Съдът разглежда делото в открито заседание най-късно в едномесечен срок от постъпването му.
	(2) Особената комисия разглежда делата в закрито или открито заседание най-късно в едномесечен срок от постъпването им.  За заседанието на Особената комисия се прави съобщение, поставено на видно място в Комитета по архитектура и благоустройство.  Жалбоподателят и другите заинтересовани лица могат да подават допълнителни жалби, възражения и обяснения до разглеждане на делото.
	Чл. 151.  (1) Ако обжалваният акт е незаконосъобразен, съдът, съответно Особената комисия, го отменява.
	(2) Съдът може да измени дворищнорегулационния план, както и решенията по чл. 138, ал. 2 и актовете по чл. 139, т. 2 и 4, и чл. 140, т. 2, а Особената комисия - заповедта по чл. 143, ал. 1.
	(3) Решенията на съда и на Особената комисия се мотивират и са окончателни.
	Чл. 152.  (1) Когато решението е издадено по дворищнорегулационен спор служебен препис от него заедно със скица по делото, подписана от състава на окръжния съд, се изпраща за изпълнение на съответния народен съвет.  В останалите случаи служебен препис от решението се изпраща за изпълнение на органа, който е издал акта.
	(2) Когато съдът или Особената комисия отмени обжалвания акт, постановеното решение, както и съдържащите се в мотивите указания и тълкувания по приложение на действуващите разпоредби са задължителни за органа, който е издал отменения акт.
	Чл. 153.  (1) Доколкото този закон не разпорежда друго за възобновяване на срока за обжалване, за жалбите и тяхното разглеждане, за решенията на съдилищата и на Особената комисия, както и за тяхната отмяна чрез извънредни средства за отмяна се прилагат съответно чл. 51 - 59 включително от Закона за административното производство.
	(2) Участието на прокурора при разглеждането на граждански дела по чл. 138, ал. 2 не е задължително.
	(3) Шестмесечният срок по чл. 58 от Закона за административното производство не се отнася за искания, направени от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство за преглед по реда на надзора на влезли в сила решения на окръжния съд и на Особената комисия по дворищнорегулационни, съответно по кварталнозастроителни и силуетни планове, ако тези планове още не са приложени.
	(4) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Предложения за преглед по реда на надзора на влезли в сила решения за оценки на недвижими имоти, отчуждени за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, могат да се правят в шестмесечен срок от плащане на дължимото обезщетение.
	(5) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Влезлите в сила заповеди по чл. 98 и 100, които не са били обжалвани, могат да се отменят по реда на чл. 225 и 231 от Гражданския процесуален кодекс и в срока по глава ХХI от този кодекс.
	Раздел II
	Вътрешнослужебен контрол
	Чл. 154.  Контролът за законността и правилността на актовете по териториалното и селищното устройство, когато този закон не предвижда особен ред за обжалване, се упражнява по вътрешнослужебен път.
	Чл. 155.  (1) Контролът по актовете, издавани от изпълнителния комитет, съответно от председателя на изпълнителния комитет на общинския народен съвет, се упражнява от изпълнителния комитет, съответно от председателя на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет.
	(2) Контролът по актовете, издавани от технически служби при общинските народни съвети, се упражнява от по-горестоящите органи на същия съвет, съответно от техническата служба при окръжния народен съвет.
	(3) Контролът по актовете, издавани от технически служби при окръжния народен съвет, се упражнява от председателя на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет.
	Чл. 156.  (1) Председателят на Комитета по архитектура и благоустройство може да спира и да отменява незаконосъобразните и неправилните решения, заповеди, разпореждания и други актове и действия на председателя и щатните членове на изпълнителните комитети на народните съвети, както и на специализираните органи на народните съвети (началници на отдели, главни архитекти или инженери и др.) във връзка с териториалното и селищното устройство.
	(2) Председателят на Комитета по архитектура и благоустройство може да спира незаконосъобразните и неправилни актове и действия на изпълнителните комитети на народните съвети във връзка с териториалното и селищното устройство.  Ако изпълнителният комитет на окръжния народен съвет не отмени спрения акт, спорът се решава от Министерския съвет.
	Глава девета
	ДЪРЖАВЕН ТЕХНИЧЕСКИ КОНТРОЛ
	1.  Общи правила
	Чл. 157.  (1) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Комитетът по архитектура и благоустройство упражнява държавен технически контрол по териториалното и селищното устройство, а Държавният комитет за стандартизация - държавен технически контрол по строителството и качеството на строителните материали.
	(2) Държавният технически контрол се осъществява със съдействието на народните съвети и с помощта на органите по авторския надзор и инвеститорския контрол, както и на обществените организации.
	(3) Органите по държавния технически контрол могат при нужда да изискват съдействие и от Народната милиция.
	(4) (Отм., предишна ал. 5 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Органите на народните съвети съобразно указанията и нарежданията на Комитета по а рхитектура и благоустройство упражняват технически контрол за спазване и прилагане на общите и подробните градоустройствени планове, законосъобразно утвърдените, съответно одобрените проекти и сметни документации, разрешенията за строеж, протоколите за строителни линии и нива и другите строителни книжа, както и на разпоредбите по териториалното и селищното устройство.  Те вземат необходимите мерки за предотвратяване на незаконно строителство и за премахване на последиците от нарушенията.
	(5) (Предишна ал. 6 - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Заповедите и нарежданията на органите по държавния технически контрол и на народните съвети, издадени в границите на тяхната компетентност, са задължителни за учрежденията, стопанските и обществените организации и гражданите, за които се отнасят.
	Чл. 158.  (1) Органите по държавния технически контрол следят за изпълнение на строителството съобразно този закон и другите разпоредби по проектирането и строителството.  Те вземат своевременно мерки за предотвратяване на проектирането на обекти в нарушения на действуващите разпоредби, както и на незаконно извършване на строителството.
	(2) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Органите по държавния технически контрол по строителството и качеството на строителните материали извършват проверки по аварии в строителството и ги документират.
	(3) (Доп. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Органите по държавния технически контрол по строителството и качеството на строителните материали могат да спират и да отменяват незаконосъобразните и неправилните нареждания на длъжностните лица по авторския надзор, по инвеститорския контрол и на организациите-изпълнители.  Те могат да спират незаконосъобразните и неправилните действия по изпълнение на строителството и да издават предписание за съобразяване на работите с разпоредбите по проектирането и строителството, както и със законосъобразно утвърдените, съответно одобрените проекти и сметни документации.
	(4) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Органите по държавния технически контрол по териториалното и селищното устройство могат:
	1) да спират и да отменяват незаконосъобразните и неправилните актове и действия на техническите служби на народните съвети;
	2) да спират изпълнението на такива актове на председателя и на други щатни членове на изпълнителните комитети на народните съвети и да правят предложение пред компетентните органи за тяхното отменяване;
	3) да правят предложение пред компетентните по-горестоящи органи за спиране и отменяване на незаконосъобразните и неправилните актове на изпълнителните комитети на народните съвети.
	Чл. 159.  (1) Спират се с мотивирана писмена заповед на контролните органи:
	1) строежи, извършвани без разрешение или в отклонение от утвърдените, съответно одобрените проекти и сметни документации или от разрешението за строеж и другите строителни книжа;
	2) строежи, проектирани, разрешени или изпълнявани в нарушение на действуващите разпоредби;
	3) строежи, извършвани, без да са изпълнени условията за освобождаване и заемане на терена;
	4) строежи, извършвани под каквато и да е форма по предприемачески начин.
	(2) Органът, който е издал заповедта, или по-горестоящите контролни органи разрешават строителството да продължи, след като се отстранят причините, които са наложили спирането, и се заплатят дължимите такси и глоби.
	Чл. 160.  (1) (Доп. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Строежи, части от строежи или отделни работи, направени без разрешение или при съществено отклонение от утвърдените, съответно одобрените проекти и сметни документации, от разрешението за строеж и другите строителни книжа или в нарушение от действуващите разпоредби, когато не могат да бъдат узаконени, се премахват въз основа на констативен акт, съставен от контролните органи по заповед на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство или натоварени от него длъжностни лица по държавния технически контрол, съответно по заповед на председателя на изпълнителния комитет на окръжния или общинския народен съвет, когато са нарушени разпоредбите по териториалното и селищното устройство и по заповед на председателя на Държавния комитет за стандартизация или натоварени от него длъжностни лица, когато са нарушени разпоредбите по строителството и качеството на строителните материали.
	(2) Контролните органи могат да задължават нарушителите да премахнат или поправят строежите или части от строежи за тяхна сметка в определен срок.
	(3) Въз основа на заповедта строежите, частите от строежи или отделни работи се премахват или поправят незабавно от органите на окръжния, съответно общинския народен съвет за сметка на нарушителя.  Дължимите суми се събират съгласно чл. 186, ал. 2.
	(4) По същия ред се премахват, ако не могат да се поправят или заздравят, строежи, части от строежи или отделни работи, извършени с недоброкачествени или нестандартни материали, детайли и елементи или в нарушение на техническите, противопожарните или санитарно-хигиенните правила, когато експлоатацията им застрашава сигурността на строежа или здравето на хората.
	(5) Когато нарушението се състои в премахване на законно съществуващи строежи, части от строежи или отделни работи, те се възстановяват по реда на предходните алинеи.
	(6) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Към незаконни строежи не могат да се извършват надстроявания и пристроявания освен в случаите, предвидени в правилника за прилагане на закона.  Без одобрен архитектурен проект и разрешение за строеж не се допуска възстановяване на незаконен строеж, включително и когато е премахнат не по установения ред.
	(7) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Времето на извършване на незаконния строеж се установява с всички доказателствени средства, допустими по Гражданския процесуален кодекс.
	Чл. 161.  (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Когато с акт, съставен от техническата служба при общинския народен съвет, е установено, че между границите на дворищнорегулационни парцели на самото място и границите им по действуващия план има несъответствия, които произлизат от грешки при трасирането или от преместване на геодезически знаци, и други закононарушения, действителната гранична линия се възстановява по административен ред от техническите служби при народните съвети въз основа на заповед на председателя на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет или на председателя на общинския народен съвет.
	Чл. 162.  (1) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Строежи, които са извършени в отклонение от издаденото разрешение и другите строителни книжа, се узаконяват, когато техническата служба при окръжния народен съвет или при градския народен съвет, при който има съвет за архитектура и благоустройство установи, че те са допустими по действуващите разпоредби и застроителните планове.
	(2) Строежите се узаконяват на името на собственика на земята, съответно на името на лицето, което има право на строеж.
	(3) В случаите по предходната алинея чл. 3, ал. 1 от Указа за насърчаване и подпомагане на кооперативното и индивидуалното жилищно строителство не се прилага, а предвидените такси по разрешаване на строежа се събират в троен размер.
	Чл. 163.  Строежи или части от строежи, извършени без разрешение и без утвърдени, съответно одобрени строителни книжа, но които могат да се използуват самостоятелно, се узаконяват само при условията на чл. 173.
	Чл. 164.  (1) Не се разрешава да се обитават, съответно използуват сгради, съоръжения, технически уредби и инсталации или части от тях, преди да са прегледани и приети по установения ред.
	(2) Не се разрешава сгради, съоръжения, технически уредби и инсталации или части от тях да се обитават, съответно използуват, несъобразно с предназначението им или с условията по издаденото разрешение и другите строителни книжа или в нарушение на действуващите разпоредби.
	(3) При нарушения по предходните алинеи органите по чл. 160, ал. 1 въз основа на акт, съставен от контролните органи, забраняват със заповед обитаването, съответно използуването, на сградите, съоръженията, техническите уредби и инсталациите.  Заповедта се привежда в изпълнение, като сградите и помещенията се запечатват, а уредбите, инсталациите и съоръженията се прекъсват.  Заедно с това по нареждане на органите по държавния технически контрол, съответните служби и предприятия преустановяват доставянето на електрическа и отоплителна енергия, вода и др. за обекта.  При нужда сградите и помещенията се опразват по административен ред със съдействието на органите на народната милиция.
	(4) Обитаването или използуването на обектите се разрешава от органите по чл. 160, ал. 1, след като се отстранят причините, които са предизвикали забраната, и се заплатят дължимите такси и глоби.
	Чл. 165.  Жалбите против действията на контролните органи се разглеждат от съответните по-горестоящи органи по държавния технически контрол.
	Чл. 165а.  (Нов - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Съветът по териториално и селищно устройство:
	1.  спира проектирането и строителството на обществени обекти с производствено и с непроизводствено предназначение, когато те се изграждат в нарушение на единния териториалноустройствен план на Народна република България или на негови решения по териториалното и селищното устройство;
	2.  налага икономически санкции, определени от Министерския съвет, на държавни органи и стопански организации за допускани нарушения при изработването и осъществяването на единния териториално-устройствен план на Народна република България.
      2.  Премахване на строежи, които са негодни или
          вредни или загрозяват околната среда
	Чл. 166.  (1) Строежи, които поради естествено износване или други обстоятелства са станали негодни за използуване, застрашени са от самосрутване или са вредни в санитарно-хигиенно отношение и не могат да се поправят или заздравят, се премахват по заповед на органа по чл. 95 при условията и по реда, посочени в правилника за приложение на този закон.
	(2) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Заповедта за събаряне и премахване на строежите се съобщава на пряко заинтересованите собственици по реда на Гражданския процесуален кодекс, които могат да я обжалват съгласно с чл. 138, ал. 1, т. 6.  Когато строежът създава непосредствена опасност, той се премахва веднага по заповед на председателя на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет.
	Чл. 167.  (1) Значително остарели паянтови и полумасивни строежи, които със своя вид загрозяват градовете, промишлени центрове, курортни места, населени места с историческо или архитектурно значение, улици и площади в централни части на селата, републикански пътища, жп. линии, гари, летища, места за отдих и обекти на туризма или затрудняват безопасното движение, се премахват по заповед на органа по чл. 95 при условията и по реда, посочени в правилника за приложение на този закон.
	(2) Заповедта за премахване на строежите се съобщава на пряко заинтересованите собственици по реда на Гражданския процесуален кодекс, които могат да я обжалват съгласно с чл. 142, ал. 1.
	Чл. 168.  (1) Строежи по чл. 166 и 167 в недвижими имоти, предназначени по реда на този закон за мероприятия на държавата, кооперации и обществени организации, се премахват, след като инвеститорът обезщети правоимащите по общите правила.  Когато се налага строежът да бъде премахнат незабавно, дължимото обезщетение се определя въз основа на данните, събрани по административен ред.
	(2) По реда на чл. 166 и 167 не могат да се събарят или премахват недвижими паметници на културата и исторически архитектурни ансамбли освен с предварително писмено разрешение на органите на Комитета за изкуство и култура.
	Глава десета
	АДМИНИСТРАТИВНОНАКАЗАТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
	Чл. 169.  Наказва се с глоба до 300 лв., ако по друга законна разпоредба не е предвидено по-тежко наказание:
	1) длъжностно лице, което не изпълни или изпълни лошо, или несвоевременно задължения, възложени му по този закон, разпоредбите по неговото приложение и другите действуващи разпоредби по проектирането и строителството, както и с решения и предписания, основани на тях;
	2) ръководител на учреждение, стопанска или обществена организация- инвеститор, който: а) разпореди или допусне да се проектират или извършват строителни работи в нарушение на действуващите разпоредби по проектирането и строителството; б) разпореди или допусне недвижим имот да бъде зает за мероприятия на държавата, кооперации или обществени организации, без да са изпълнени предвидените за това условия по действуващите разпоредби;
	3) който: а) без да има право, изпълнява проучвателни и проектни работи или продава проекти;  б) сключва договор за проучвателни и проектни работи с такова лице или купува проекти от него за сметка на учреждение, стопанска или обществена организация-инвеститор;  в) под каквато и да е форма, без да има право, упражнява частна техническа практика;  г) подписва, представя като свои или продава изработени от другиго проекти и строителни книжа;
	4) който като проектант изработва проекти и сметни документации, несъобразени с действуващите разпоредби по проектирането и строителството;
	5) който разпореди или допусне да се извършва или сам извършва проучвателна и строителна дейност в несъответствие с действуващите планове по териториалното и селищното устройство или с която се нарушава природната среда, без да са изпълнени предвидените за това условия по действуващите разпоредби;
	6) длъжностно лице, което: а) утвърди или одобри проект или други строителни книжа, издаде разрешение за строеж, определи линия или ниво за строеж в нарушение на действуващите застроителни планове или на този закон, разпоредбите по неговото приложение и другите действуващи разпоредби по проектирането и строителството;  б) не вземе своевременно мерки за предотвратяване на незаконно строителство, за спиране или премахване на незаконно извършвани работи или за премахване на други последици от нарушенията;
	7) който извършва строеж без разрешение или без утвърдени, съответно одобрени, строителни книжа или в отклонение от тях;
	8) който при строеж се ползува от предприемачески услуги;
	9) който като технически ръководител, бригадир на строителен обект, отговорник по авторски надзор или отговорник по инвеститорски контрол или длъжностно лице в строителна организация разпореди или допусне строителни работи да се извършват без разрешение или при неспазване на издаденото разрешение, строителните книжа или в нарушение на изискванията за качествено изпълнение на работите в техническо и технологично отношение и другите действуващи разпоредби по проектирането и строителството;
	10) длъжностно лице, което въведе в експлоатация строителен обект, подобект или част от него, без да са изпълнени предвидените за това условия по действуващите разпоредби;
	11) който не изпълни писмено нареждане на контролен орган да спре, да премахне, да възстанови или поправи строежи, части от строежи или строителни работи;
	12) който унищожи, повреди, извади или премести геодезически знак (триангулачна, полигонова или осова точка, нивелачен репер, пикетно колче и др.);
	13) който отсече или изкорени, разпореди или допусне да се отсече или изкорени дълготрайно декоративно дърво или дърво с историческо значение без предварително писмено разрешение на компетентните органи.
	Чл. 170.  За други нарушения на този закон, разпоредбите по неговото приложение, другите действуващи разпоредби по проектирането и строителството и решенията и предписанията, основани на тях, наказанието е глоба до 200 лв., ако по друг закон не е предвидено по-тежко наказание.
	Чл. 171.  (1) Ако нарушение по чл. 169 или 170, след като е констатирано с акт, продължи с нови действия или в срока за издаване на наказателно постановление бъде извършено и друго нарушение, констатирано с акт, наказанието е глоба от 100 - 300 лв. независимо от наказанието за първото нарушение.
	(2) Ако в срок до 3 години от влизане в сила на наказателното постановление бъде извършено ново нарушение на същата разпоредба, наказанието е глоба от 200 - 500 лв.
	Чл. 172.  Придобитото от незаконната дейност по чл. 169, т. 3, както и изработените проекти и строителни книжа се отнемат в полза на държавата с наказателно постановление.
	Чл. 173.  (1) Строежи или части от строежи, извършени без утвърдени (одобрени) строителни книжа, съответно без за тях да е издадено разрешение, но са допустими по действуващите разпоредби и застроителните планове и могат да се използуват самостоятелно, не се премахват.  Такива строежи или части от строежи се узаконяват служебно и се отнемат в полза на държавата с наказателно постановление заедно с мястото, съответно с припадащата се идеална част от него.
	(2) Когато строеж по ал. 1, изречение първо е направен върху чужда земя със знанието и без противодействието на собственика, той се отнема в полза на държавата с наказателно постановление заедно с мястото, съответно с припадащата се идеална част от него.  Ако строежът е направен без знанието на собственика, от строителя се отнема в полза на държавата равностойността на строежа, като отношенията между собственика на земята и строителя се уреждат със Закона за собствеността.
	(3) При незаконно строителство в терен, в който не се разрешава строеж, с наказателно постановление се отнема в полза на държавата и мястото или идеална част от него в зависимост от размера и стойността на незаконно направените строителни работи.
	(4) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Разпоредбите на предходните алинеи не се прилагат, когато незаконният строеж е гараж, временна, второстепенна или стопанска постройка със застроена площ до 30 кв. м или друга лека постройка.  В тези случаи се прилага чл. 169.
	(5) (Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Когато в отнетото в полза на държавата място е извършен незаконен строеж, но има и законно направени подобрения, те се посочват отделно в наказателното постановление и се заплащат по наредбата по чл. 78.
	Чл. 174.  (1) При нарушение по чл. 169, т. 9 виновните длъжностни лица могат да бъдат отстранявани от строежа въз основа на акта с мотивирана заповед на органа, който издава наказателното постановление.
	(2) (Доп. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При особено тежки нарушения по чл. 169, т. 3, 4, 5, 6 и 9 виновните лица въз основа на влязлото в сила наказателно постановление могат да бъдат лишавани от техническа правоспособност за срок до 2 години или да бъдат отстранявани от заеманата техническа длъжност за същия срок със заповед на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство, а в случаите на чл. 169, точка 9 и със заповед на председателя на Държавния комитет за стандартизация.
	Чл. 175.  Материалите, получени от премахване на незаконно направени строежи, приготвени за възстановяване или продължаване на такива строежи или за извършване или продължаване на строителство по предприемачески начин под каквато и да е форма, се отнемат в полза на държавата с наказателно постановление.  По същия ред се отнемат в полза на държавата и строителни материали, складирани в неурегулиран терен без предварително писмено разрешение на техническата служба при народния съвет.  Отнетите материали се продават по установения ред на стопански и обществени организации, жилищностроителни кооперации или граждани.
	Чл. 176.  (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) (1) Наказателните постановления се издават:
	1.  за нарушения на разпоредбите по териториалното и селищното устройство - от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство или определени от него длъжностни лица, както и от председателите на изпълнителните комитети на окръжните и на градските (районните) народни съвети или от определени от тях длъжностни лица;
	2.  за нарушения на разпоредбите по строителството и качеството на строителните материали - от председателя на Държавния комитет за стандартизация или определени от него длъжностни лица;
	3.  за нарушения по чл. 169, т. 5, 10 и 13, когато засягат разпоредбите по опазване на природната среда - от председателя на Комитета за опазване на природната среда или определени от него длъжностни лица.
	(2) Наказателните постановления за нарушения по техническата изправност и правилното функциониране на промишлени и други производствени предприятия, машини и електрически инсталации и уредби се издават от председателя на Държавния комитет за стандартизация или определени от него длъжностни лица по техническия надзор, както и от председателите на изпълнителните комитети на окръжните или градските народни съвети.
	(3) За наказателните постановления се прилага Законът за административните нарушения и наказания, като:
	1.  едногодишният срок за образуване на административнонаказателно производство за нарушения по този закон, правилника за неговото приложение и другите действуващи разпоредби по проектирането и строителството започва да тече от окончателното завършване на строителните работи, а за тези, които подлежат на приемане - от деня на приемането им;
	2.  наказателни постановления, с които е наложена глоба или е постановено отнемане на имущество в полза на държавата поотделно до 100 лв., не подлежат на обжалване;
	Чл. 177.  Разпоредбите на тази глава се прилагат за нарушения по всички видове строителство, по които се упражнява държавен технически контрол.
	(2) Собственикът по предходната алинея е длъжен да заплати предварително на правоимащите действителната стойност на съответните общи части от сградата и общите мрежи и да отстрани всички повреди, причинени на имота във връзка със строителните работи.  В случая се прилага чл. 115.

	Глава единадесета
	ПРЕХОДНИ И ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
	1.  Преходни разпоредби
	Чл. 178.  (1)  (Изм. и доп. - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) За незавършени производства по отчуждаване на недвижими имоти по действуващия до сега Закон за планово изграждане на населените места важат правилата на същия закон и разпоредбите по неговото приложение.  Размерът на дължимите обезщетения по незавършените производства се определя съгласно наредбата по чл. 78.
	(2) (Нова - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) Когато даденото като обезщетение жилище е завършено и прието след 31 декември 1972 г. и строителната му стойност надхвърля стойността по тарифата по чл. 78, оценката се определя по същата тарифа.  Относно цената на отчуждения имот се прилага ал. 4 на чл. 89.
	(3) (Предишна ал. 2 - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) За начините на обезщетяване, плащане на дължимото обезщетение, заемане на отчуждените имоти и др. важат разпоредбите на този закон.
	(4) (Предишна ал. 3 - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) Сроковете по всички производства, започнали да текат до влизане в сила на този закон, изтичат съгласно с досегашните разпоредби.
	(5) (Нова - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) Изпълнителните комитети на народните съвети могат по предложение на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство да отменят решенията си относно начина на обезщетяване за отчуждени имоти, взети при действието на отменения Закон за планово изграждане на населените места, когато решението е незаконосъобразно с оглед на тогава действуващите разпоредби.  Отменяване може да се иска само в тримесечен срок от влизане в сила на тази разпоредба.  След изтичане на тримесечния срок решенията могат да се отменяват само ако постановяването им е вследствие на извършено престъпление от общ характер, установено с влязла в сила присъда.
	(6) (Нова - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) Отменяването на решенията по предходната алинея не засяга правата, придобити от трети добросъвестни лица.
	Чл. 179.  Вземания за недвижими имоти, заети до 9 юли 1956 г. за мероприятия по уличнорегулационния план, се погасяват с изтичане на давностния срок по съответно действуващите законни разпоредби.  Давността се прекъсва и с писмено искане за плащане на обезщетение, направено пред органите на администрацията.
	Чл. 180.  (1) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.)  Строежи, извършени незаконно до влизане в сила на този закон, могат да бъдат узаконявани служебно по предложение на органите на държавния и технически контрол или по искане на собственика, ако са допустими по разпоредбите, които са действували по време, когато са извършени, или по действуващите разпоредби.
	(2) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.)  За узаконяването се представят изискващите се строителни книжа, плащат се дължимите такси и глоби и се извършват необходимите действия за получаване на акт за узаконяване.
	(3) Член 173 не се прилага за строежи, извършени до влизане в сила на този закон.
	Чл. 181.  (1) Изтеклата до влизане в сила на този закон придобивна давност върху реално определени части от дворищнорегулационни парцели запазва действието си, ако частите, предмет на владението, и останалите части от парцела могат да бъдат обособени в самостоятелни парцели по правилата, които са действували досега, или съгласно този закон и правилника за неговото приложение.
	(2) Правни сделки за реално определени части от дворищнорегулационни парцели, сключени до влизане в сила на този закон, са действителни, ако частите, предмет на сделката, и останалите части от парцела могат да бъдат обособени в самостоятелни парцели по правилата, които са действували досега или съгласно с този закон и правилника за неговото приложение.  Това се отнася и за сключените до влизане в сила на този закон предварителни договори за такива части от дворищнорегулационни парцели.
	(3) Когато в случаите по предходните алинеи не е допустимо да бъдат обособени самостоятелни парцели, приема се, че е придобита идеална част, съответствуваща на реално определената част от парцела.  Споровете относно размера на съответствуващите идеални части от парцела се решават по съдебен ред.
	(4) Одобрени до влизане в сила на този закон дворищнорегулационни планове могат да бъдат изменявани и по едностранно искане на пряко заинтересуваните собственици при условията и по реда, посочени в правилника за приложението на този закон.
	Чл. 182.  (1) Когато между приложените на самото място и нанесени в кадастралния план граници на дворищнорегулационните парцели и границите им по застроителния и регулационен план, одобрени до влизане в сила на този закон, се констатират разлики по-големи от допустимите, председателят на изпълнителния комитет на окръжния или градския народен съвет, а за София - председателят на изпълнителния комитет на районния народен съвет - прави съобщение до пряко заинтересованите собственици по реда на Гражданския процесуален кодекс.
	(2) В двумесечен срок от съобщението пряко заинтересуваните собственици могат да предявят иск за установяване на действителните граници на парцелите. Ако такъв иск не бъде предявен, приложените на самото място и нанесени в кадастралния план граници на парцелите се приемат за окончателни, а застроителният и регулационен план се съобразява служебно с тях.
	(3) Когато границите на парцелите са установени по съдебен ред, планът при нужда се изменя, за да се съобрази с влязлото в сила съдебно решение.
	2.  Заключителни разпоредби
	Чл. 183.  Министерският съвет може да установява правила за прокарване на временни пътища през недвижими имоти, за преминаване през чужди имоти и прокарване през тях на съоръжения и инсталации, задължения за осигуряване на свободен достъп в недвижими имоти, както и други задължения за собствениците, съответно за учрежденията, стопанските и обществените организации във връзка с териториалното и селищното устройство.
	Чл. 184.  (1) Изпълнителните комитети на окръжните и градските народни съвети със съгласие на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство могат да решават функции на председателя на изпълнителния комитет по одобряване и изменение на подробни градоустройствени планове, по съгласуване и одобряване на проекти за строежи и по други текущи технически въпроси да се предоставят на съответния щатен член на изпълнителния комитет и на главния архитект (инженер) при народния съвет.
	(2) Изпълнителният комитет на Софийския градски народен съвет може да предоставя по същия ред функции по предходната алинея на щатни членове на изпълнителния комитет, на главния архитект (инженер) на София и на председателите на изпълнителните комитети на районните народни съвети.
	(3) Председателят на Комитета по архитектура и благоустройство може да предоставя свои функции по този закон и разпоредбите по неговото приложение по текущи технически въпроси на председателите на изпълнителните комитети на окръжните народни съвети, както и на председателите на изпълнителните комитети на градските народни съвети, при които е създаден Съвет за архитектура и благоустройство.
	Чл. 185.  При градските народни съвети по решение на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет се създава Уравнителен фонд, който служи за усредняване на цените на жилищата и други обекти при ведомствено (държавно и обществено) жилищно строителство, при строеж на жилища от народните съвети за продажба на гражданите и при кооперативно жилищно строителство върху държавна земя в съответното населено място.  Уравнителния фонд служи и за изплащане на обезщетение в случаите, предвидени изрично по този закон и правилника за неговото приложение.
	Чл. 186.  (1) Когато с този закон и разпоредбите по неговото приложение, както и с решения, предписания, заповеди и други актове, основани на тях, се предвиждат задължения за собствениците, съответно за учреждения, стопански или обществени организации, които стопанисват и управляват имотите, за направа, преустройство, довършване, поддържане или премахване на строежи, съоръжения, инсталации, насаждения и други работи, в съответствие с градоустройствени и технически изисквания, сигурността, здравеопазването, пожарната безопасност, естетиката, чистотата, спокойствието на гражданите и др. и тези задължения не бъдат изпълнени в определения срок, работите се извършват за тяхна сметка от народния съвет или негови стопански предприятия.
	(2) Сумите, дължими на народния съвет (стопанските предприятия), се събират от длъжниците по реда за събиране на държавните вземания.  Дължимите суми се изчисляват по цени за ремонтни работи.
	(3) При съсобствени имоти председателят на изпълнителния комитет на градския народен съвет, а за селата - председателят на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет - може да разрешава предписаните работи да се извършват от някои от съсобствениците за сметка на всички съсобственици.
	Чл. 187.  (1) С разрешение на председателя на изпълнителния комитет на градския народен съвет, а за селата - с разрешение на председателя на изпълнителния комитет на окръжния народен съвет вземанията на народните съвети или техни стопански предприятия за работи, извършени за сметка на собствениците на недвижими имоти по този закон и разпоредбите по неговото приложение могат да бъдат събирани в срок до 10 години на равни годишни вноски с 2% лихва.  Вземането се обезпечава със законна ипотека върху имота. При неплащане на три последователни вноски цялото вземане става изискуемо. При прехвърляне на собствеността на имота чрез правна сделка цялата дължима сума се събира веднага.
	(2) Предходната алинея не се прилага за вземания на народните съвети или техни стопански предприятия за разходи във връзка с премахване на незаконно направени работи или по възстановяване на незаконно премахнати работи.
	Чл. 188.  Не се събират данъци и такси по Закона за местните данъци и такси, Закона за държавните такси и другите действуващи разпоредби: по всички производства за създаване, одобряване, утвърждаване, изменение и обжалване на териториалноустройствени планове от всички степени;  по административни и съдебни производства за отчуждаване на недвижими имоти;  за оценка и за определяне на обезщетения;  за сключване на договори за издаване, вписване и обезсилване на актове, заявления, нотариални актове, решения и договори;  за учредяване, преминаване и заличаване на ипотеки и други вещни тежести; за издаване на изпълнителни листове;  за въводи във владение;  за извършване на доброволна и съдебна делба и публична продан на образувани по регулация общи парцели по този закон и разпоредбите по неговото приложение.
	Чл. 189.  Когато във връзка с териториалното и селищното устройство се държи сметка за жилищни, професионални, здравни и курортни нужди на гражданите, съответните разпоредби имат предвид техните настоящи и близки бъдещи нужди.
	Чл. 190.  Когато във връзка с териториалното и селищното устройство се държи сметка за заварени строежи, съответните разпоредби имат предвид само законно направените строежи.
	Чл. 191.  В семейството по смисъла на този закон се включват съпрузите и ненавършилите пълнолетие техни деца, ако не са встъпили в брак.
	Чл. 192.  (1) Групов строеж могат да извършват две или повече лица в съсобствен парцел или по силата на отстъпено им право на строеж, на надстрояване или пристрояване на заварена сграда.  Договорът за групов строеж трябва да бъде нотариално заверен.  В него се определят жилищата или другите обекти, които ще получат участвуващите в груповия строеж, тяхната стойност и условията по изпълнение на строителството.
	(2) В груповия строеж лицата участвуват с пари, труд и материали съответно на действителната стойност на обекта, който придобиват, включително и когато стойността е по-голяма или по-малка от уговорената с договор.
	(3) Решенията, отнасящи се до груповия строеж, се вземат със съгласие на всички участници в него, освен ако с нормативен акт или с договор е предвидено друго.
	(4) Участниците в груповия строеж след построяване на сградата разпределят жилищата или другите обекти съобразно с договора.
	(5) Участник в групов строеж може да прехвърля правата си по договора със съгласие на останалите участници в групата.
	(6) За вземания срещу участник в груповия строеж във връзка със строежа изпълнението може да бъде насочено и срещу построеното жилище.
	Чл. 192а.  (Нов - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) (1) При надстрояване и пристрояване на сгради под режим на етажна собственост, както и при разделяне и преустройство на жилища и други обекти в такива сгради, в съответствие със строителните правила и норми и с другите действуващи разпоредби, могат да се правят съгласно с утвърдения проект изменения в общите части и да се свързват вътрешни инсталации с общата мрежа, без за това да е необходимо съгласието на останалите собственици.  За изменение на съществуващите общи инсталации и за прокарване на нови инсталации, които засягат имотите на собственици, е необходимо тяхното съгласие.
	Чл. 192б.  (Нов - ДВ, бр. 87 от 1974 г.) (1) По решение на общото събрание на собствениците в етажна собственост, взето с мнозинство две трети от всички членове, собственикът на отделни помещения може съобразно с одобрения проект да ги преустройва в жилище, ателие или друг обект, както и да извършва необходимото за преустройството им надстрояване и пристрояване при спазване разпоредбите на Закона за собствеността на гражданите.
	(2) При етажна собственост, състояща се само от два обекта, мнозинството се образува съобразно размера на притежаваните дялове.  При равни дялове или когато преустройството се иска от лице с по-малка част, или когато решението на мнозинството е вредно за общата вещ, въпросът се решава по реда на чл.  32 от Закона за собствеността.
	(3) Когато при преустройство на тавани, зимници, жилища, ателиета и други обекти, извършвано съгласно предходните алинеи, се засягат общи части на сградата, не могат да се вземат части от помещения, предназначени за общо ползуване в етажната собственост (общи тавански или зимнични помещения, коридори, перални, сушилни, складове, помещения за колички, командни помещения за вътрешни инсталации и др.), освен ако за това е дадено съгласие от всички собственици.  В този случай се прилага ал. 2 на предходния член.
	Чл. 193.  (1) При етажна собственост върху земя, която не е държавна, могат да се изграждат в дворната част на парцела като обща част гаражи и паркинги за леки моторни коли в съответствие с действуващите застроителни планове и одобрен архитектурен проект при спазване на санитарно-хигиенните и противопожарните изисквания, като се държи сметка и за спокойствието на гражданите.
	(2) За изграждането на такива гаражи и паркинги трябва да има решение на общото събрание на собствениците в етажната собственост, взето с обикновено мнозинство от всички собственици.
	(3) Разходите по строежа са за сметка на всички собственици.  Сумите, дължими от собственици, които не са били съгласни със строежа, се прихващат срещу следващата им се част от наема за гаражите и паркингите.
	(4) Гаражите и паркингите се дават под наем на живеещите в етажната собственост, а при липса на желаещи - и на други лица за задоволяване на личните им нужди съгласно решение на общото събрание на собствениците.
	Чл. 194.  (1) Съобщенията по този закон и разпоредбите по неговото приложение, когато не е указано друго, се правят по реда на Гражданския процесуален кодекс.  Отсъствуващите лица се уведомяват със залепването на съобщението на жилището им или на недвижимия имот, за който се отнасят проектът, планът, оценката, искането, отговорът, възражението, заповедта или другите книжа.  Съобщението се поставя и на видно място в сградата на народния съвет.  За така направените съобщения към преписката се прилага служебна бележка, подписана и датирана от отговорното длъжностно лице.
	(2) Правилата на предходната алинея - изречения второ и последващите, не се прилагат в случаите, когато този закон и разпоредбите по неговото приложение предвиждат изрично, че съобщенията се правят по реда на Гражданския процесуален кодекс.
	Чл. 195.  Проектите, плановете, оценките, заповедите и други актове по този закон и разпоредбите по неговото приложение се съобщават в предвидените случаи и на лицата, които имат ограничени вещни права върху имотите.  Тези лица могат да правят възражения и предложения по тях и да ги обжалват по установения ред.
	Чл. 196.  Върху обезщетението, дължимо за отчуждаване на единствен жилищен имот (застроен или незастроен) за мероприятия по териториалното и селищното устройство, не се допуска принудително изпълнение, освен когато самият имот е могъл да бъде предмет на принудително изпълнение съгласно Гражданския процесуален кодекс.
	Чл. 197.  (1) Части от тротоари и улични платна и свободни обществени места могат да се използуват за строителни площадки, за стоварване на строителни и други материали, отпадъци, сгурия, изкопни маси, стоки, машини, амбалаж и др., както и за разполагане на павилиони, будки, рекламни витрини, сергии и др. във връзка с разносната търговия само с разрешение на съответните служби при народните съвети, след съгласуване със службите по безопасността на движението при Министерството на вътрешните работи.
	(2) За използуване на тротоари, улични платна и свободни места без разрешение виновните се наказват съгласно чл. 170, а дължимите такси се заплащат в троен размер.
	Чл. 198.  За приложение на този закон се издава правилник, утвърден от Министерския съвет по доклад на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство.
	Чл. 199.  (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Организацията, задачите и функциите на органите по техническия надзор и органите по държавния технически контрол по строителството и качеството на строителните материали се уреждат с правилник на Министерския съвет по доклад на председателя на Държавния комитет за стандартизация, съгласуван с председателя на Комитета по архитектура и благоустройство.
	Чл. 200.  (1) Министерският съвет по доклад на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство и министъра на земеделието и хранителната промишленост одобрява правила и нормативи за земята, необходима за съответните строителни работи.
	(2) Министерският съвет по доклад на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство, министъра на финансите и председателя на Българската народна банка одобрява правилник за кредитиране на жилищното строителство.
	(3) Министерският съвет по доклад на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство и министъра на финансите одобрява тарифа за цените на недвижимите имоти, отчуждени за държавни и обществени нужди.
	Чл. 201.  (1) По приложение на този закон и на правилника за неговото приложение председателя на Комитета по архитектура и благоустройство одобрява строителни и технически правила, норми, нормативи, каталози, номенклатури и др. и издава наредби и инструкции.
	(2) Санитарно-хигиенните строителни правила и норми се одобряват от министъра на народното здраве и председателя на Комитета по архитектура и благоустройство.
	(3) Противопожарните строително-технически правила и норми се одобряват от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство и министъра на вътрешните работи.
	(4) Строително-техническите правила и норми по безопасността на движението се одобряват от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство и министъра на вътрешните работи.
	(5) (Доп. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Противоземетръсните строителни правила и норми се одобряват от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство, министъра на строителството и строителните материали, председателя на Държавния комитет за наука и технически прогрес и председателя на Българската академия на науките.
	(6) (Изм. - ДВ, бр. 3 от 1977 г., бр. 102 от 1977 г.) Строително- техническите правила, норми, нормативи и номенклатури по ограничаване и премахване на вредния шум в населените места, в сградите, в отделните жилища и помещения и в местата за отдих, туризъм и санаторно-курортно лечение се одобряват от председателя на Комитета по архитектура и благоустройство, министъра на строителството и строителните материали, министъра на народното здраве, председателя на Комитета за опазване на природната среда и министъра на вътрешните работи.
	(7) (Изм. - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Техническите правила, норми, нормативи и номенклатури по категоризирането, разрешаването и функционирането на промишлени и други производствени предприятия, машинни и електрически инсталации и уредби се одобряват от председателя на Държавния комитет по стандартизация.
	(8) Правилата, нормите, нормативите и наредбите се обнародват в Държавен вестник.
	Чл. 202.  Разпоредби, свързани с териториалното и селищното устройство, издавани от други министерства и ведомства в рамките на предоставената им компетентност, се съгласуват предварително с председателя на Комитета по архитектура и благоустройство.
	Чл. 203.  Разпоредбите, издадени въз основа на законите и указите, които се отменят с чл. 205, доколкото не противоречат на този закон, се прилагат до издаване на съответни нови разпоредби.
	Чл. 204.  Приложението на този закон се възлага на председателя на Комитета по архитектура и благоустройство.
	Чл. 205.  Този закон отменява:
	1.  Закона за планово изграждане на населените места;
	2.  Закона за техническите заведения и уредби;
	3.  Указа за контрола на парните котли, промишлените пещи, резервоарите и повдигателните уредби;
	4.  Указа за топлофикацията на София;
	5.  Раздел II "Отчуждения и обезщетения" от Закона за одобрение и приложение на общия градоустройствен план на София;
	6.  членове 5, 5а, 5б, 7 и 8 от Указа за насърчаване и подпомагане на кооперативното и индивидуалното жилищно строителство.
	Чл. 206.  Този закон влиза в сила от 1 юни 1973 г.
	ДОПЪЛНИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
	(Нова - ДВ, бр. 102 от 1977 г.)
	§ 1.  Навсякъде в закона думите "министъра на архитектурата и благоустройството" се заменят с "председателя на Комитета по архитектура и благоустройство", а думите "Министерство на архитектурата и благоустройството" се заменят с "Комитета по архитектура и благоустройство".
	ПРЕХОДНИ РАЗПОРЕДБИ
	(Нови - ДВ, бр. 102 от 1977 г.)
	§ 2.  (1) Не се премахват по реда, предвиден в закона, незаконни строежи или части от строежи на жилищни и вилни сгради и на сгради за сезонно ползуване, построени до влизане в сила на тези изменения и допълнения на закона, в регулирани или нерегулирани терени, когато:
	1.  сградите са построени за задоволяване на остра жилищна нужда на собственика или на негови деца;
	2.  сградите са построени върху земя, която постоянно се обработва от собствениците (лозе, овощна градина или други трайни насаждения);
	3.  сградите са построени върху държавни имоти, раздадени по реда на постановления на Министерския съвет № 21 от 1963 г. и № 12 от 1971 г. при условие, че терените са били правилно раздадени като пустеещи и че земята постоянно се обработва;
	4.  вилните сгради се използуват целогодишно за жилища от собствениците или от техни деца;
	5.  сградите са възстановени, преустроени или ремонтирани без съответно разрешение, когато се намират в села, в които съгласно Закона за собствеността на гражданите се притежават от собствениците като вилни имоти.
	(2) Предходната алинея не се прилага за сгради, които със своя външен вид и местонахождение загрозяват природната среда, както и за сгради, месторазположението на които не дава възможност за застрояване на съседните парцели съобразно застроителния и регулационен план.
	(3) Незаконните строежи по ал. 1, които са допустими по действуващите разпоредби и застроителни планове и могат да се използуват самостоятелно, се узаконяват по установения ред, без да се отнемат в полза на държавата по чл. 173.
	(4) Жилищни и вилни сгради и сгради за сезонно ползуване, построени незаконно в срока по ал. 1 върху заграбени земи от държавата, от кооперации или от обществени организации, се премахват по установения ред или се отнемат в полза на държавата съгласно чл. 173.
	§ 3.  (1) Лицата, построили сгради по предходния параграф, са длъжни да подадат молба за регистрирането им до съответния общински народен съвет в шестмесечен срок от влизане на тези изменения и допълнения на закона в сила. При регистрацията за сградите по ал. 1, т. 2 и 3 на предходния параграф се заплаща такса от 100 до 1000 лв. съобразно вида и стойността на сградата независимо от глобата за извършеното нарушение.
	(2) Размерът на таксата по предходната алинея се определя от финансовите органи на общинския народен съвет въз основа на тарифа, утвърдена от министъра на финансите и председателя на Комитета по архитектура и благоустройство.
	(3) За неизпълнение на задължението по ал. 1 нарушителите се наказват с глоба от 100 до 500 лв., като сградите се регистрират служебно, а дължимите такси за регистрация се събират по реда за събиране на държавните вземания със съответна лихва.
	(4) Сумите от таксите за регистрация се внасят в бюджета на съответния общински народен съвет.
	§ 4.  (1) Заповедите по чл. 98 и 100, влезли в сила до 1 януари 1978 г., които не са били обжалвани и за които сроковете по чл. 153, ал. 4 и 5 са изтекли, могат да бъдат отменяни по реда на чл. 225 и 231 от ГПК, ако за това е направено предложение или е подадена молба до 31 май 1978 г.
	(2) Отменяването на заповедта по предходната алинея не засяга правата, придобити от трети добросъвестни лица.
	ИЗМЕНЕНИЕ НА ДРУГИ ЗАКОНИ
	§ 5.  (Предишен пар. единствен - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Законът за паметниците на културата и музеите се изменя и допълва така:
	1.  В чл. 4, ал. 2 думите "по предложение на Комитета за изкуство и култура" се заменят с думите "по предложение на председателя на Комитета за изкуство и култура и министъра на архитектурата и благоустройството".
	В ал. 3 на същия член думите "или изработват" се заличават.  Към същия член се добавя нова ал. 4 със следното съдържание:
	"Националният институт за паметниците на културата със съгласие на Министерството на архитектурата и благоустройството може да изработва общи и подробни градоустройствени планове за населени места с историческо, археологическо, етнографско и архитектурно-музейно значение или за части от такива населени места."
	Алинея 4 става ал. 5, като думите "Председателят на Комитета за изкуство и култура може да издава наредби" се заменят с думите "Председателят на Комитета за изкуство и култура и министърът на архитектурата и благоустройството издават съвместно наредби".
	2.  В чл. 5 се създава следната нова алинея 3:
	"Дейността по издирване, опазване, възстановяване и използуване на недвижимите паметници на архитектурното наследство се осъществява съвместно от Комитета за изкуство и култура и Министерството на архитектурата и благоустройството.  Националният институт за паметниците на културата се намира под научно-методичното и творческо ръководство и на Министерството на архитектурата и благоустройството."
	Алинея 3 става ал. 4.
	§ 6.  (Нов - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) В чл. 30 от Закона за собствеността на гражданите (обн., ДВ, бр. 26 от 1973 г., попр., бр. 32 от 1973 г., изм. и доп., бр. 43 и 78 от 1973 г. и бр. 21 от 1975 г.) се прави следното изменение:
	Алинея 4 се заличава, а ал. 5 става ал. 4.
	§ 7.  (Нов - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Към чл. 9 от Закона за местните данъци и такси (обн., Изв., бр. 104 от 1951 г., попр., бр. 10 от 1952 г., изм. и доп., бр. 12 и 104 от 1954 г., бр. 91 от 1957 г., бр. 13 от 1958 г., бр. 57 и 89 от 1959 г., бр. 21 и 91 от 1960 г., ДВ, бр. 85 от 1963 г., бр. 1 и 52 от 1965 г., бр. 53 от 1973 г., бр. 87 от 1974 г. и бр. 21 от 1975 г.) се добавят нова буква "в" към ал. 1 и нова ал. 2:
	"в) за вилните сгради местата и парцелите, върху които те са построени - 3 промила.
	За вилните сгради, които се използуват целогодишно за жилище, както и за жилищните сгради в селата, които се използуват като вили съгласно Закона за собствеността на гражданите, данъкът се определя по буква "б" на ал. 1."
	§ 8.  (Нов - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) В Закона за стандартизацията (обн., ДВ, бр. 48 от 1964 г., изм. и доп., бр. 81 от 1964 г., бр. 48 от 1967 г., бр. 92 от 1969 г., бр. 47 от 1970 г. и бр. 74 от 1975 г.) се правят следните изменения и допълнения:
	1.  Към чл. 4 се създава следната нова алинея втора:
	"Държавният комитет за стандартизация при Министерския съвет осъществява възложените му функции на територията на окръзите и в гр. София чрез специализирани органи".
	2.  В чл. 14, ал. 3 след думите "Наказателните постановления се издават" се добавят думите "от председателя на Държавния комитет за стандартизация".
	3.  Последното изречение на § 2 от подразделението "Изменение на други закони" става § 3 със следното съдържание:
	"3.  Изпълнението на този закон се възлага на председателя на Държавния комитет за стандартизация."
	§ 9.  (Нов - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) В Закона за мерките и измерителните уреди (обн., ДВ, бр. 289 от 1948 г., попр., бр. 308 от 1948 г. и бр. 17 от 1949 г., изм. и доп., Изв., бр. 13 и 104 от 1951 г. и бр. 14 от 1952 г.) се правят следните изменения:
	1.  Член 11 се изменя, както следва:
	"11.  Контролът по прилагането на този закон се упражнява от Държавния комитет за стандартизация при Министерския съвет"
	2.  В чл. 12 думите "Отделът за мерките и измерителните уреди" се заменят с "Държавният комитет за стандартизация";
	3.  Навсякъде в закона думите "Министерството на вътрешната търговия" се заменят с "Държавния комитет за стандартизация при Министерския съвет", а думите "министъра на вътрешната търговия" - с "председателя на Държавния комитет за стандартизация при Министерския съвет".
	§ 10.  (Нов - ДВ, бр. 102 от 1977 г.) В чл. 4 на Закона за опазване на обработваемата земя и пасищата (обн., ДВ, бр. 27 от 1973 г., изм. и доп., бр. 3 от 1977 г.) се създава следната нова алинея:
	"(3) Съветът по териториално и селищно устройство при Министерския съвет упражнява контрол върху дейността на Комисията за земята и може да отменя и изменя нейни решения."

яяяяяяяя€;cбy	‰<њIЕб€;Icб€;яяя.2€;бы|юјМ@Times New Romanю@“ѕ-	-F2®g*ЗАКОН за териториално и селищно устройствоН..aњВaї¬ШаїВШаВЪаВaаa¬¬ЪаHаВaВ¬їШВа¬їТВ-ы|юђМ@Times New Romanю@(ц--љ2bОбн., ДВ, бр. 29 от 10.04.1973 г., в сила от 1.06.1973 г., попр., бр. 32 от 20.04.1973 г., изм. и ЕРaaa	aaЕВaaВВaВЄaВВaВВaВВВВaџaaa·a¬РВ¬aВЄaВaВВaВВВВaџaaaРВРВaaaЕВaaВВaВЄaВВaВВaВВВВaџaaaР™цaaРa-њ2ёcдоп., бр. 87 от 8.11.1974 г., в сила от 1.12.1974 г., бр. 3 от 11.01.1977 г., изм. и доп., бр. 102 ЕВРaaaЕВaaВВaВЄaВaВВaВВВВaџaaa·a¬РВ¬aВЄaВaВВaВВВВaџaaaЕВaaВaВЄaВВaВВaВВВВaџaaaР™цaaРaЕВРaaaЕВaaВВВa-C2f(от 30.12.1977 г., в сила от 1.01.1978 г.ВЄaВВaВВaВВВВaџaaa·a¬РВ¬aВЄaВaВВaВВВВaџa--I2,кн. 3/91 г., стр. 77 том III/91 г., стр. 101ЅРaaВlВВaџaaa¬ЄВaaВВaЄВцaЃЃЃlВВaџaaa¬ЄВaaВВВ--"2Вт. 12, р. 2, № 131ЄaaВВaaВaaВaaraВВВ----2цГлава първааВ¬·¬aРЙВ·¬---"2МцОСНОВНИ РАЗПОРЕДБИaШВШн	Я---2zцЧл. 1.  (Доп. ЪaaВaaaЃВаaa-	2z„-Ѓ-a2z< ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Територията на страната, селищните aaaВШaaВВВaВїaВВВВa°aЃa¬ШаїВШаТїВaаВa¬їШВаВїВaa¬¬ЪаHааї¬a-Ѓ2(Qсистеми и населените места се устройват съгласно този закон с цел да се създават я¬а¬ї¬аaаaаВ¬¬Ъ¬ааї¬a¬¬їВa¬¬aВ¬їШВаТВїa¬в°ЪВ¬аВaїВњаaњВаВаa¬aа¬ЪaДВa¬¬a¬вњДВТВїa-2ЦнайаВа-	2Ц‚-аЃ-|2ЦNблагоприятни условия за живеене, труд и отдих на населението в съответствие с ВЪВ°ВаШаТїааaВ¬ЪВТаТaњВaаТ¬¬а¬aaїШВДaаaВїДаВaаВaаВ¬¬Ъ¬аа¬їВaТa¬вВїТ¬ї¬їТа¬a¬a-v2„Jматериалните и духовните изисквания на развитото социалистическо общество.Вї¬ШаВЪааї¬aаaДВВВТааї¬aања¬аТВааТaаВaШВњТаїВїВa¬ВааВЪа¬їаЫ¬¬аВaВВH¬¬їТВa---22цЧл. 2.  (Изм. ЪaaВaaaЃ.њaa-	22©-аЃ-i22*A ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Населени места по смисъла на този закон аaaaВШaaВВВaВїaВВВВa°aЃa.В¬¬Ъ¬ааa¬¬їВaаВa¬а¬вЪВaаВaїВњаaњВаВаa-u2аIса градовете и селата, както и промишлените, курортните и туристическите .¬Вa°ШВДВТ¬ї¬aаa¬¬ЪВїВaaаВаїВaаaаШВаHЪ¬ааї¬aaаВШВШїааї¬aаaїВШа¬їаЫ¬¬ааї¬a-x2ЋKкомплекси и другите селищни образувания в строителни граници, установени с  аВаЪ¬а¬аaаaДШВ°аї¬a¬¬ЪаHааaВВШВњВТВааТaТa¬їШВаї¬Ъааa°ШВааааaaВ¬їВаВТ¬ааa¬a-|2<Nобщите и подробните градоустройствени планове.  При липса на общ или подробен ВВHаї¬aаaаВДШВВааї¬a°ШВДВВ¬їШВа¬їТ¬ааaаЪВаВТ¬aaa.ШаaЪаа¬ВaаВaВВHaаЪаaаВДШВВ¬аa-|2кNградоустройствен план строителните граници на населените места се определят с °ШВДВВ¬їШВа¬їТ¬аaаЪВаa¬їШВаї¬Ъааї¬a°ШВааааaаВaаВ¬¬Ъ¬ааї¬a¬¬їВa¬¬aВаШ¬Д¬ЪТїa¬a-r2�!Gоколовръстен полигон съгласно с правилника за приложение на този закон.еВаВЪВТШв¬ї¬аaаВЪа°Ваa¬в°ЪВ¬аВa¬aаШВТаЪаааВaњВaаШаЪВ¬аа¬aаВaїВњаaњВаВаa---"2F#цЧл. 3.  (1) (Нова ьВaaВaaaЃВЃaЃВ·¬a-	2F#џ-аЃ-`2F# ; ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Съветът по териториално и селищно  a	aaЕВaaВВВaВЄaВВВВaџaЃaЙ·¬ЄЙЄaРВaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВaРa¬¬ВР+РВa-‚2ф$Rустройство при Министерския съвет в рамките на предоставената му компетентност от В¬ЄВВР¬Є·ВaРВРaYРРР¬Є¬В¬ЅРІa¬Й·¬Єa·aВ¬цЅРЄ¬aР¬aРВ¬ЕВ¬Є¬·¬Р¬Є¬aцВaЅВцР¬Є¬РЄРВ¬ЄaВЄa-2ў&MНародното събрание, Държавния съвет и Министерския съвет провежда държавната  ¬ВВЕРВЄВa¬ЙЕВ¬РР¬aa	ЙВ¬·РРІa¬Й·¬ЄaРaYРРР¬Є¬В¬ЅРІa¬Й·¬ЄaРВВ·¬Е¬aЕЙВ¬·Р¬Є¬a-2P(Pполитика в областта на териториалното и селищно устройство на Народна република РВВРЄРЅ¬a·aВЕВ¬¬ЄЄ¬aР¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВЄВaРa¬¬ВР+РВaВ¬ЄВВР¬Є·ВaР¬a¬ВВЕР¬aВ¬РВЕВРЅ¬a-x2ю)KБългария и приема решения, които са задължителни за държавните органи и за лЯЙВџ¬ВРІaРaРВР¬ц¬aВ¬+¬РРІaaЅВРЄВa¬¬a™¬ЕЙВРЄ¬ВРРa™¬aЕЙВ¬·РРЄ¬aВВџ¬РРaРa™¬a-B2¬+'стопанските и обществените организации..¬ЄВР¬Р¬ЅРЄ¬aРaВЕ+¬¬Є·¬РРЄ¬aВВџ¬РР™¬РРРa---.2Z-ц(2) (Предишна ал. 1, изм. ЃВЃaЃВ¬ЕР+Р¬a¬ВaaВaaР™цaa-	2Z-”-аЃ-U2Z-4 ДВ, бр. 102 от 1977 г.) Комитетът по архитектура и a	aaЕВaaВВВaВЄaВВВВaџaЃaВцРЄ¬ЄЙЄaРВa¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРa-‡2/Uблагоустройство при Министерския съвет упражнява ръководство и контрол по цялостната ЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·ВaРВРaYРРР¬Є¬В¬ЅРІa¬Й·¬ЄaВРВ¬РІ·¬aВЙЅВ·ВЕ¬Є·ВaРaЅВРЄВВВaРВaРІВВ¬ЄР¬Є¬a-‹2¶0Xдейност във връзка с устройството на територията на страната, на селищните системи и на Е¬РРВ¬Єa·Й·a·ВЙ™Ѕ¬a¬aВ¬ЄВВР¬Є·ВЄВaР¬aЄ¬ВРЄВВРІЄ¬aР¬a¬ЄВ¬Р¬Є¬aaР¬a¬¬ВР+РРЄ¬a¬Р¬Є¬цРaРaР¬a-y2d2Lнаселените места.  Заповедите и нарежданията на председателя на Комитета по Р¬¬¬В¬РРЄ¬aц¬¬Є¬aaaВ¬РВ·¬ЕРЄ¬aРaР¬В¬Е¬РРІЄ¬aР¬aРВ¬Е¬¬Е¬Є¬ВІaР¬aВцРЄ¬Є¬aРВa-Љ24Wархитектура и благоустройство, издадени въз основа на този закон в рамките на неговата  ¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРaЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·ВaaР™Е¬Е¬РРa·Й™aВ¬РВ·¬aР¬aЄВ™Рa™¬ЅВРa·aВ¬цЅРЄ¬aР¬aР¬џВ·¬Є¬a-2А5Pкомпетентност, са задължителни за държавните органи, стопанските и обществените ЅВцР¬Є¬РЄРВ¬Єaa¬¬a™¬ЕЙВРЄ¬ВРРa™¬aЕЙВ¬·РРЄ¬aВВџ¬РРaa¬ЄВР¬Р¬ЅРЄ¬aРaВЕ+¬¬Є·¬РРЄ¬a-L2n7.организации и гражданите, за които се отнасят.ВВџ¬РР™¬РРРaРaџВ¬Е¬РРЄ¬aa™¬aЅВРЄВa¬¬aВЄР¬¬ІЄa---.29ц(3) (Отм., предишна ал. 2 ЃВЃaЃЄцaaaРВ¬ЕР+Р¬a¬ВaaВa-	29Ґ-аЃ-Z29&7 ДВ, бр. 102 от 1977 г.) При Комитета по архитектура и a	aaЕВaaВВВaВЄaВВВВaџaЃaВРaВцРЄ¬Є¬aРВa¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРa-2К:Mблагоустройство има Върховен съвет за архитектура и благоустройство, който е тЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·ВaРц¬aЙВВВ·¬Рa¬Й·¬Єa™¬a¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРaЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·ВaaЅВРЄВa¬a-%2x<съвещателен държавно¬Й·¬+¬Є¬В¬РaЕЙВ¬·РВ-	2x<х-аЃ-[2x<v8обществен орган.  Той дава насоки и препоръки по общата ВЕ+¬¬Є·¬РaВВџ¬РaaaнВРaЕ¬·¬aР¬¬ВЅРaРaРВ¬РВВЙЅРaРВaВЕ+¬Є¬a-€2&>Vполитика и дейностите по този закон в областите, ръководени от комитета.  Утвърдените РВВРЄРЅ¬aРaЕ¬РРВ¬ЄРЄ¬aРВaЄВ™Рa™¬ЅВРa·aВЕВ¬¬ЄРЄ¬aaВЙЅВ·ВЕ¬РРaВЄaЅВцРЄ¬Є¬aaaЄ·ЙВЕ¬РРЄ¬a-‚2Ф?Rот председателя на Комитета по архитектура и благоустройство решения на Върховния ВЄaРВ¬Е¬¬Е¬Є¬ВІaР¬aВцРЄ¬Є¬aРВa¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРaЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·ВaВ¬+¬РРІaР¬aЙВВВ·РРІa-Z2‚A7съвет за архитектура и благоустройство са задължителни. ¬Й·¬Єa™¬a¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРaЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·Вa¬¬a™¬ЕЙВРЄ¬ВРРa---20CцPЧл. 4.  (1) Местни органи на териториалното и селищното устройство са народните ьВaaВaaaЃВЃaY¬¬ЄРРaВВџ¬РРaР¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВЄВaРa¬¬ВР+РВЄВaВ¬ЄВВР¬Є·Вa¬¬aР¬ВВЕРРЄ¬a-2ЮDсъвети.¬Й·¬ЄРa---%2ЊFц(2) Помощни държавноЃВЃaВцВ+РРaЕЙВ¬·РВ-	2ЊF*-аЃ-U2ЊF«4обществени органи по изпълнение на задачите по този ВЕ+¬¬Є·¬РРaВВџ¬РРaРВaР™РЙВР¬РР¬aР¬a™¬Е¬ГРЄ¬aРВaЄВ™Рa-‡2:HUзакон са съветите за архитектура и благоустройство при окръжните и при някои градски ™¬ЅВРa¬¬a¬Й·¬ЄРЄ¬a™¬a¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРaЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·ВaРВРaВЅВЙРРЄ¬aРaРВРaРІЅВРaџВ¬Е¬ЅРa-Љ2иIWнародни съвети, определени с правилника за приложението на този закон.  Утвърдените от Р¬ВВЕРРa¬Й·¬ЄРaaВРВ¬Е¬В¬РРa¬aРВ¬·РВРРЅ¬a™¬aРВРВВ¬РР¬ЄВaР¬aЄВ™Рa™¬ЅВРaaaЄ·ЙВЕ¬РРЄ¬aВЄa-~2–KOпредседателя на изпълнителния комитет на съответния народен съвет в рамките на  РВ¬Е¬¬Е¬Є¬ВІaР¬aР™РЙВРРЄ¬ВРРІaЅВцРЄ¬ЄaР¬a¬ЙВЄ·¬ЄРРІaР¬ВВЕ¬Рa¬Й·¬Єa·aВ¬цЅРЄ¬aР¬a-2DMMнеговата компетентност решения на Съвета за архитектура и благоустройство са аР¬џВ·¬Є¬aЅВцР¬Є¬РЄРВ¬ЄaВ¬+¬РРІaР¬aЙ·¬Є¬a™¬a¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРaЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·Вa¬¬a-y2тNLзадължителни за държавните органи, стопанските и обществените организации и ™¬ЕЙВРЄ¬ВРРa™¬aЕЙВ¬·РРЄ¬aВВџ¬РРaa¬ЄВР¬Р¬ЅРЄ¬aРaВЕ+¬¬Є·¬РРЄ¬aВВџ¬РР™¬РРРaРa-72 P гражданите, за които се отнасят.џВ¬Е¬РРЄ¬aa™¬aЅВРЄВa¬¬aВЄР¬¬ІЄa---2NRцГлава вторамаВ¬·¬a·ЄВВ¬---72ьSц ТЕРИТОРИАЛНОУСТРОЙСТВЕНИ ПЛАНОВЕннШнШнШннaн---2ЄUцРаздел IШ¬™Е¬ВaЃ---2XWцОбщи положенияЕ+РaРВВВ¬РРІ---d2Yц>Чл. 5.  (1) Територията на страната се устройва въз основа на:ьВaaВaaaЃВЃaн¬ВРЄВВРІЄ¬aР¬a¬ЄВ¬Р¬Є¬a¬¬aВ¬ЄВВР·¬a·Й™aВ¬РВ·¬aР¬l---o2ґZцE1) единен териториалноустройствен план на Народна република България;ВЃa¬ЕРР¬РaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РaРВ¬РaР¬a¬ВВЕР¬aВ¬РВЕВРЅ¬aЯЙВџ¬ВРІl---Q2b12) общодържавни териториалноустройствени планове;зВЃaВЕ+ВЕЙВ¬·РРaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬l---2^ц	3) (изм. ВЃaЃР™цaa-	2^<-аЃ-j2^ЅB ДВ, бр. 102 от 1977 г.) районни териториалноустройствени планове a	aaЕВaaВВВaВЄaВВВВaџaЃaВ¬РВРРРaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬a-	2^e7-аЃ-2^ж7 за a™¬a-Ѓ2ѕ_Qтериторията на отделни райони или отделни териториални единици (групи от окръзи, сЄ¬ВРЄВВРІЄ¬aР¬aВЄЕ¬ВРРaВ¬РВРРaРВРaВЄЕ¬ВРРaЄ¬ВРЄВВР¬ВРРa¬ЕРРРРРaЃџВВРРaВЄaВЅВЙ™Рaa-f2la?отделни окръзи, териториални комплекси, селищни системи и др.);ВЄЕ¬ВРРaВЅВЙ™РaaЄ¬ВРЄВВР¬ВРРaЅВцРВ¬Ѕ¬Рaa¬¬ВР+РРa¬Р¬Є¬цРaРaЕВaЃl---d2cц>4) териториалноустройствени планове за извънселищни територии;ВЃaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬a™¬aР™·ЙР¬¬ВР+РРaЄ¬ВРЄВВРРl---2Иdц	5) (изм. ВЃaЃР™цaa-	2Иd<-зЃ-s2ИdЅH ДВ, бр. 102 от 1977 г.) градоустройствени планове (общи и подробни) за a	aaЕВaaВВВaВЄaВВВВaџaЃaџВ¬ЕВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬aЃВЕ+РaРaРВЕВВЕРРЃa™¬a-y2vfLотделни населени места, селищни системи  и свързаните с тях зони на влияние.ВЄЕ¬ВРРaР¬¬¬В¬РРaц¬¬Є¬aa¬¬ВР+РРa¬Р¬Є¬цРaaРa¬·ЙВ™¬РРЄ¬a¬aЄІВa™ВРРaР¬a·ВРІРР¬a---~2$hцO(2) Всеки следващ етап от териториалноустройственото планиране се съобразява с ЃВЃa¬¬ЅРa¬В¬Е·¬+a¬Є¬РaВЄaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РВЄВaРВ¬РРВ¬Р¬a¬¬a¬ЙВЕВ¬™І·¬a¬a-@2Тi&предвижданията на всички планове от поРВ¬Е·РЕ¬РРІЄ¬aР¬a·¬РГЅРaРВ¬РВ·¬aВЄaРВ-	2ТiД-зЃ-I2ТiE,горна степен и представлява по отношение на џВВР¬a¬Є¬Р¬РaРaРВ¬Е¬Є¬·ВІ·¬aРВaВЄРВ+¬РР¬aР¬a-2Ђkтях поЄІВaРВ-	2Ђk-зЃ-2Ђk’	пълна, поРЙВР¬aaРВ-	2ЂkЅ-зЃ-2Ђk>подробна и пояРВЕВВЕР¬aРaРВ-	2Ђk~-зЃ-'2Ђkяконкретна разработка.ЅВРЅВ¬ЄР¬aВ¬™В¬ЕВЄЅ¬a---p2.mцFЧл. 6.  Териториалноустройствените планове се одобряват, както следва:ьВaaВaaaн¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРЄ¬aРВ¬РВ·¬a¬¬aВЕВЕВІ·¬ЄaaЅ¬ЅЄВa¬В¬Е·¬l---|2ЬnцN1) единният териториалноустройствен ан на Народна република България и общият ВЃa¬ЕРРРРІЄaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬Рa¬РaР¬a¬ВВЕР¬aВ¬РВЕВРЅ¬aЯЙВџ¬ВРІaРaВЕ+РІЄa-62Љpградоустройствен план на София ЕџВ¬ЕВВ¬ЄВВР¬Є·¬РaРВ¬РaР¬aВыРІa-	2ЉpЩ-зЃ-*2ЉpZ от Народното събрание; aВЄa¬ВВЕРВЄВa¬ЙЕВ¬РР¬l---28rц	2) (изм. ВЃaЃР™цaa-	28r<-зЃ-i28rЅA ДВ, бр. 102 от 1977 г.) общодържавните териториалноустройствени  a	aaЕВaaВВВaВЄaВВВВaџaЃaВЕ+ВЕЙВ¬·РРЄ¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРa-2жsпланове РВ¬РВ·¬a-	2жs”-зЃ-W2жs5 от Министерския съвет на Народна република България;aВЄaYРРР¬Є¬В¬ЅРІa¬Й·¬ЄaР¬a¬ВВЕР¬aВ¬РВЕВРЅ¬aЯЙВџ¬ВРІl---2”uц	3) (изм. ВЃaЃР™цaa-	2”u<-зЃ-N2”uЅ/ ДВ, бр. 102 от 1977 г.) районните териториалноa	aaЕВaaВВВaВЄaВВВВaџaЃaВ¬РВРРРЄ¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВ-	2”u*-зЃ-+2”u‚*устройствени планове на В¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬aР¬a-T2Bw3група от окръзи или на отделни окръзи, териториалнояџВВР¬aВЄaВЅВЙ™РaРВРaР¬aВЄЕ¬ВРРaВЅВЙ™РaaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВ-	2Bwь"-зЃ-:2Bw#"устройствените планове на селищни В¬ЄВВР¬Є·¬РРЄ¬aРВ¬РВ·¬aР¬a¬¬ВР+РРa-s2рxHсистеми с център окръжен град и на обектите с важно национално значение ¬Р¬Є¬цРa¬aР¬РЄЙВaВЅВЙ¬РaџВ¬ЕaРaР¬aВЕ¬ЅЄРЄ¬a¬a·¬РВaР¬РРВР¬ВРВa™Р¬Г¬РР¬a-	2рx�1-зЃ-2рx2 от Съвета по aВЄaЙ·¬Є¬aРВa-:2ћz"териториално и селищно устройство;Є¬ВРЄВВР¬ВРВaРa¬¬ВР+РВaВ¬ЄВВР¬Є·Вl---2L|ц	4) (изм. ВЃaЃР™цaa-	2L|<-зЃ-?2L|Ѕ% ДВ, бр. 102 от 1977 г.) териториалноa	aaЕВaaВВВaВЄaВВВВaџaЃaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВ-	2L|Ъ"-зЃ-:2L|[#"устройствените планове на другите В¬ЄВВР¬Є·¬РРЄ¬aРВ¬РВ·¬aР¬aЕВВџРЄ¬a-~2ъOселищни системи, извънселищните територии, общите градоустройствени планове на ¬¬ВР+РРa¬Р¬Є¬цРaaР™·ЙР¬¬ВР+РРЄ¬aЄ¬ВРЄВВРРaaВЕ+РЄ¬aџВ¬ЕВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬aР¬a-o2ЁEдругите населени места, както и подробните градоустройствени планове ЕВВџРЄ¬aР¬¬¬В¬РРaц¬¬Є¬aaЅ¬ЅЄВaРaРВЕВВЕРРЄ¬aџВ¬ЕВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬a-	2ЁЃ/-зЃ-2Ё0 от органи, aВЄaВВџ¬РРaa-92VЃ!определени от Министерския съвет. ВРВ¬Е¬В¬РРaВЄaYРРР¬Є¬В¬ЅРІa¬Й·¬Єa---2ѓцЧл. 7.  (Изм. ьВaaВaaaЃ™цaa-	2ѓE-зЃ-^2ѓЖ: ДВ, бр. 102 от 1977 г.) (1) Териториалното устройство се a	aaЕВaaВВВaВЄaВВВВaџaЃaЃВЃaн¬ВРЄВВР¬ВРВЄВaВ¬ЄВВР¬Є·Вa¬¬a-2І„осъществява:В¬Й+¬¬Є·І·¬l---u2`†цI1.  в съответствие с генералната схема за териториалното разположение на Вaaa·a¬ЙВЄ·¬Є¬Є·Р¬a¬aџ¬Р¬В¬ВР¬Є¬a¬В¬ц¬a™¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВЄВaВ¬™РВВВ¬РР¬aР¬a-‚2€Rпроизводителните сили и единния териториалноустройствен план на Народна република РВВР™·ВЕРЄ¬ВРРЄ¬a¬РВРaРa¬ЕРРРРІaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РaРВ¬РaР¬a¬ВВЕР¬aВ¬РВЕВРЅ¬a-2ј‰	България;ЯЙВџ¬ВРІl---~2j‹цO2.  на основата на нормите и нормативите за териториално и селищно устройство, ВaaaР¬aВ¬РВ·¬Є¬aР¬aРВВцРЄ¬aРaРВВц¬ЄР·РЄ¬a™¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВaРa¬¬ВР+РВaВ¬ЄВВР¬Є·Вaa-m2ЌDкакто и на единните режими за устройство на територията на страната.Ѕ¬ЅЄВaРaР¬a¬ЕРРРРЄ¬aВ¬РцРa™¬aВ¬ЄВВР¬Є·ВaР¬aЄ¬ВРЄВВРІЄ¬aР¬a¬ЄВ¬Р¬Є¬a---u2ЖЋцI(2) Съветът за архитектура и благоустройство по предложение на Държавния ЃВЃaЙ·¬ЄЙЄa™¬a¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРaЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·ВaРВaРВ¬ЕВВ¬РР¬aР¬a	ЙВ¬·РРІa-€2tђVкомитет за планиране и Комитета по архитектура и благоустройство определя периода, за ЅВцРЄ¬Єa™¬aРВ¬РРВ¬Р¬aРaВцРЄ¬Є¬aРВa¬ВВРЄ¬ЅЄВВ¬aРaЕВ¬џВВ¬ЄВВР¬Є·ВaВРВ¬Е¬ВІaР¬ВРВЕ¬aa™¬a-]2"’9който се създават общодържавните и районните териториално ЅВРЄВa¬¬a¬Й™Е¬·¬ЄaВЕ+ВЕЙВ¬·РРЄ¬aРaВ¬РВРРРЄ¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВ-	2"’Љ(-зЃ-*2"’)устройствени планове и  В¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬aРa-2Р“териториалноЄ¬ВРЄВВР¬ВРВ-	2Р“ж-зЃ-T2Р“g	3устройствените планове на извънселищните територии.яВ¬ЄВВР¬Є·¬РРЄ¬aРВ¬РВ·¬aР¬aР™·ЙР¬¬ВР+РРЄ¬aЄ¬ВРЄВВРРa---~2~•цOЧл. 8.  (1) Устройствените планове от всички степени са териториална основа за ьВaaВaaaЃВЃa¬ЄВВР¬Є·¬РРЄ¬aРВ¬РВ·¬aВЄa·¬РГЅРa¬Є¬Р¬РРa¬¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВР¬aВ¬РВ·¬a™¬a-2,—общественоВЕ+¬¬Є·¬РВ-	2,—©-зЃ-B2,—*'икономическо развитие по място и време.РЅВРВцРГ¬¬ЅВaВ¬™·РЄР¬aРВaцІ¬ЄВaРa·В¬ц¬a---!2Ъ�ц(2) Тези планове:тЃВЃaн¬™РaРВ¬РВ·¬l---u2€љцI1.  разкриват и осигуряват възможности за научно обосновано устройство и ВaaaВ¬™ЅВР·¬ЄaРaВ¬РџВВІ·¬Єa·Й™цВРВ¬ЄРa™¬aР¬ВГРВaВЕВ¬РВ·¬РВaВ¬ЄВВР¬Є·ВaРa-F26њ*изграждане на съответните територии за найР™џВ¬Е¬Р¬aР¬a¬ЙВЄ·¬ЄРРЄ¬aЄ¬ВРЄВВРРa™¬aР¬Р-	26њы-зЃ-E26њ|)пълноценно използуване на ресурсите и за йРЙВРВР¬РРВaР™РВВ™В·¬Р¬aР¬aВ¬¬ВВ¬РЄ¬aРa™¬a-Q2дќ1целесъобразно насочване на производителните сили;иР¬В¬¬ЙВЕВ¬™РВaР¬¬ВГ·¬Р¬aР¬aРВВР™·ВЕРЄ¬ВРРЄ¬a¬РВРl---2’џцM2.  служат за управление на урбанизационния процес и развитието на селищната аВaaa¬ВВ¬Єa™¬aВРВ¬·В¬РР¬aР¬aВВЕ¬РР™¬РРВРРРІaРВВР¬¬aРaВ¬™·РЄР¬ЄВaР¬a¬¬ВР+Р¬Є¬a-%2@Ўсистема на страната;¬Р¬Є¬ц¬aР¬a¬ЄВ¬Р¬Є¬l---v2оўцJ3.  осигуряват рационално, взаимнообвързано разположение на всички видове ВaaaВ¬РџВВІ·¬ЄaВ¬РРВР¬ВРВaa·™¬РцРВВЕ·ЙВ™¬РВaВ¬™РВВВ¬РР¬aР¬a·¬РГЅРa·РЕВ·¬a-"2њ¤обекти и инженерноВЕ¬ЅЄРaРaРР¬Р¬ВРВ-	2њ¤$-зЃ-f2њ¤Ґ?технически системи и съоръжения при широко коопериране с оглед Є¬ВРРГ¬¬ЅРa¬Р¬Є¬цРaРa¬ЙВВЙ¬РРІaРВРa+РВВЅВaЅВВР¬ВРВ¬Р¬a¬aВџВ¬Еa-!2J¦да се постига найоЕ¬a¬¬aРВ¬ЄРџ¬aР¬Р-	2J¦;-зЃ-Z2J¦ј7висока икономическа и обществена ефективност съобразно н·Р¬ВЅ¬aРЅВРВцРГ¬¬Ѕ¬aРaВЕ+¬¬Є·¬Р¬a¬ы¬ЅЄР·РВ¬Єa¬ЙВЕВ¬™РВa-]2ш§9териториалните фактори и условия и технически изисквания;Є¬ВРЄВВР¬ВРРЄ¬aы¬ЅЄВВРaРaВ¬ВВ·РІaРaЄ¬ВРРГ¬¬ЅРaР™Р¬Ѕ·¬РРІl---u2¦©цI4.  служат като териториална основа за изграждане на Единната система за  Вaaa¬ВВ¬ЄaЅ¬ЄВaЄ¬ВРЄВВР¬ВР¬aВ¬РВ·¬a™¬aР™џВ¬Е¬Р¬aР¬aнЕРРР¬Є¬a¬Р¬Є¬ц¬a™¬a-+2T«общественото обслужване;ВЕ+¬¬Є·¬РВЄВaВЕ¬ВВ·¬Р¬l---j2­цB5.  осигуряват опазването и възпроизводството на природната среда;ВaaaВ¬РџВВІ·¬ЄaВР¬™·¬Р¬ЄВaРa·Й™РВВР™·ВЕ¬Є·ВЄВaР¬aРВРВВЕР¬Є¬a¬В¬Е¬l---~2°®цO6.  способствуват за запазване на природните и историческите забележителности, Вaaa¬РВ¬ВЕ¬Є·В·¬Єa™¬a™¬Р¬™·¬Р¬aР¬aРВРВВЕРРЄ¬aРaР¬ЄВВРГ¬¬ЅРЄ¬a™¬Е¬В¬РЄ¬ВРВ¬ЄРaa-@2^°&на недвижимите паметници на културата;Р¬aР¬Е·РРцРЄ¬aР¬ц¬ЄРРРРaР¬aЅВВЄВВ¬Є¬l---2ІцP7.  разкриват възможностите на територията за организиране и развитие на отдиха.ВaaaВ¬™ЅВР·¬Єa·Й™цВРВ¬ЄРЄ¬aР¬aЄ¬ВРЄВВРІЄ¬a™¬aВВџ¬РР™РВ¬Р¬aРaВ¬™·РЄР¬aР¬aВЄЕРВ¬a---x2єіцKЧл. 9.  (1) Общодържавните и районните териториалноустройствени планове са дьВaaВaaaЃВЃaЕ+ВЕЙВ¬·РРЄ¬aРaВ¬РВРРРЄ¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬a¬¬a-u2hµIзадължителна основа за градоустройственото планиране, за устройството на  ™¬ЕЙВРЄ¬ВР¬aВ¬РВ·¬a™¬aџВ¬ЕВВ¬ЄВВР¬Є·¬РВЄВaРВ¬РРВ¬Р¬aa™¬aВ¬ЄВВР¬Є·ВЄВaР¬a-‡2·Uизвънселищните територии, за изграждане на обектите на капиталното строителство и за Р™·ЙР¬¬ВР+РРЄ¬aЄ¬ВРЄВВРРaa™¬aР™џВ¬Е¬Р¬aР¬aВЕ¬ЅЄРЄ¬aР¬aЅ¬РРЄ¬ВРВЄВa¬ЄВВРЄ¬В¬Є·ВaРa™¬a-‚2ДёRосъществяване на всички мероприятия от техникоустройствен характер на съответните В¬Й+¬¬Є·І·¬Р¬aР¬a·¬РГЅРaц¬ВВРВРІЄРІaВЄaЄ¬ВРРЅВВ¬ЄВВР¬Є·¬РaВ¬В¬ЅЄ¬ВaР¬a¬ЙВЄ·¬ЄРРЄ¬a-2rєтеритории.Є¬ВРЄВВРРa---2 јц(2) (Попр. оЃВЃaЃВРВaa-	2 јК-зЃ-g2 јK@ ДВ, бр. 32 от 1973 г.) Обектите на капиталното строителство по a	aaЕВaaВВaВЄaВВВВaџaЃaЕ¬ЅЄРЄ¬aР¬aЅ¬РРЄ¬ВРВЄВa¬ЄВВРЄ¬В¬Є·ВaРВa-v2ОЅJсъответните отрасли на народното стопанство и всички други мероприятия от ¬ЙВЄ·¬ЄРРЄ¬aВЄВ¬¬ВРaР¬aР¬ВВЕРВЄВa¬ЄВР¬Р¬Є·ВaРa·¬РГЅРaЕВВџРaц¬ВВРВРІЄРІaВЄa-…2|їTтехникоустройствен характер в извънселищни територии се осъществяват в съгласие със Є¬ВРРЅВВ¬ЄВВР¬Є·¬РaВ¬В¬ЅЄ¬Вa·aР™·ЙР¬¬ВР+РРaЄ¬ВРЄВВРРa¬¬aВ¬Й+¬¬Є·І·¬Єa·a¬ЙџВ¬¬Р¬a¬Й¬a-K2*Б-съответните териториалноустройствени планове.н¬ЙВЄ·¬ЄРРЄ¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬a---|2ШВцN(3) Обектите на капиталното строителство и всички други мероприятия от техникоЃВЃaЕ¬ЅЄРЄ¬aР¬aЅ¬РРЄ¬ВРВЄВa¬ЄВВРЄ¬В¬Є·ВaРa·¬РГЅРaЕВВџРaц¬ВВРВРІЄРІaВЄaЄ¬ВРРЅВ-	2ШВЪ:-зЃ-|2†ДNустройствен характер в населените места и свързаните с тях зони на влияние се В¬ЄВВР¬Є·¬РaВ¬В¬ЅЄ¬Вa·aР¬¬¬В¬РРЄ¬aц¬¬Є¬aРa¬·ЙВ™¬РРЄ¬a¬aЄІВa™ВРРaР¬a·ВРІРР¬a¬¬a-Ѓ24ЖQосъществяват в съгласие с предвижданията на общия и подробните градоустройствени ъВ¬Й+¬¬Є·І·¬Єa·a¬ЙџВ¬¬Р¬a¬aРВ¬Е·РЕ¬РРІЄ¬aР¬aВЕ+РІaРaРВЕВВЕРРЄ¬aџВ¬ЕВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРa-2вЗпланове.РВ¬РВ·¬a---|2ђЙцNЧл. 10.  Териториалноустройствените планове от всички степени се създават при ьВaaВВaaaн¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРЄ¬aРВ¬РВ·¬aВЄa·¬РГЅРa¬Є¬Р¬РРa¬¬a¬Й™Е¬·¬ЄaРВРa-…2>ЛTспазване на законите и другите действуващи разпоредби по опазване на обработваемата ¬Р¬™·¬Р¬aР¬a™¬ЅВРРЄ¬aРaЕВВџРЄ¬aЕ¬Р¬Є·В·¬+РaВ¬™РВВ¬ЕЕРaРВaВР¬™·¬Р¬aР¬aВЕВ¬ЕВЄ·¬¬ц¬Є¬a-‡2мМUземя, защитата на природата, опазването на въздуха, водите и почвата от замърсяване, ™¬цІaa™¬+РЄ¬Є¬aР¬aРВРВВЕ¬Є¬aaВР¬™·¬Р¬ЄВaР¬a·Й™ЕВВ¬aa·ВЕРЄ¬aРaРВГ·¬Є¬aВЄa™¬цЙВ¬І·¬Р¬aa-s2љОHзапазване на недвижимите паметници на културата и другите разпоредби по ™¬Р¬™·¬Р¬aР¬aР¬Е·РРцРЄ¬aР¬ц¬ЄРРРРaР¬aЅВВЄВВ¬Є¬aРaЕВВџРЄ¬aВ¬™РВВ¬ЕЕРaРВa-62HРпроектирането и строителството.ЕРВВ¬ЅЄРВ¬Р¬ЄВaРa¬ЄВВРЄ¬В¬Є·ВЄВa---2цСц	Раздел IIШ¬™Е¬ВaЃЃ---I2¤Уц,Единен, общодържавни, районни и извънселищнинЕРР¬РaaВЕ+ВЕЙВ¬·РРaaВ¬РВРРРaРaР™·ЙР¬¬ВР+РР--?2RХ%     териториалноустройствени плановеaaaaaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬---u2ЧцIЧл. 11.  (1) С единния териториалноустройствен план на Народна република ьВaaВВaaaЃВЃaa¬ЕРРРРІaЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РaРВ¬РaР¬a¬ВВЕР¬aВ¬РВЕВРЅ¬a-‡2®ШUБългария се осигуряват условия за планомерно устройство и използуване на територията ЯЙВџ¬ВРІa¬¬aВ¬РџВВІ·¬ЄaВ¬ВВ·РІa™¬aРВ¬РВц¬ВРВaВ¬ЄВВР¬Є·ВaРaР™РВВ™В·¬Р¬aР¬aЄ¬ВРЄВВРІЄ¬a-32на страната в нейната цялост.оР¬a¬ЄВ¬Р¬Є¬a·aР¬РР¬Є¬aРІВВ¬Єa---o2ЬцE(2) С общодържавните териториалноустройствени планове се разработват ЃВЃaaВЕ+ВЕЙВ¬·РРЄ¬aЄ¬ВРЄВВР¬ВРВВ¬ЄВВР¬Є·¬РРaРВ¬РВ·¬a¬¬aВ¬™В¬ЕВЄ·¬Єa-l2ёЭCкомплексно въпроси от общодържавно значение, като: създаване на найтЅВцРВ¬Ѕ¬РВa·ЙРВВ¬РaВЄaВЕ+ВЕЙВ¬·РВa™Р¬Г¬РР¬aaЅ¬ЄВla¬Й™Е¬·¬Р¬aР¬aР¬Р-	2ёЭП.-зЃ-2ёЭP/благоприятни ЕВ¬џВРВРІЄРРa-2fЯMтериториалнотехнически условия за развитие на отделните отрасли на народното  Є¬ВРЄВВР¬ВРВЄ¬ВРРГ¬¬ЅРaВ¬ВВ·РІa™¬aВ¬™·РЄР¬aР¬aВЄЕ¬ВРРЄ¬aВЄВ¬¬ВРaР¬aР¬ВВЕРВЄВaNANI